справа № 274/3211/23
провадження № 2/0274/1032/23
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

22.11.2023 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області у складі: головуючого судді Вдовиченко Т.М., за участі секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Швайківська сільська рада Бердичівського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини-

в с т а н о в и в :

24.05.2023 року до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в якій вона просить визначити їй додатковий строк - два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який вона пропустила з поважних причин.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 . Спадщину за законом після її смерті прийняв її син - відповідач ОСОБА_2 . На початку 2023 відповідач повідомив її про те, що ОСОБА_3 склала заповіт також на її ім`я, згідно якого заповіла на її користь земельну ділянку площею 2,1810 га, розташовану на території Малосілківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області. Звернувшись до приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Манелюка М.І. з проханням видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом, їй було відмовлено, у зв`язку з відсутністю факту прийняття спадщини та видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. В зв`язку з тим, що про заповіт вона дізналася на початку 2023, вважає, що строк на подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини вона пропустила з поважної причини, бо не знала про існування заповіту.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 31.05.2023 відкрито загальне позовне провадження у справі призначено підготовче засідання у справі ( а.с. 17-18).

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 26.06.2023 закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду ( а.с. 27-28).

В судове засідання позивачка не з"явилася, відповідно до заяви від 05.09.2023 підтримує заявлені позовні вимоги, просить розглянути справу у її відсутності ( а.с. 85).

Відповідач в судове засідання не з`явився. Звернувся із заявою від 05.09.2023 про розгляд справи в його відсутність та визнання позовних вимог ( а.с.84).

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Швайківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області в судове засідання не з"явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду справи, причину неявки суду не повідомлено.

Судовий розгляд справи в порядку ч. 3 ст. 211 ЦПК України здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.

Згідно свідоцтва про смерть ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Мирославка Бердичівського району Житомирської області (а.с. 7)

Позивач ОСОБА_1 являється спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 за заповітом, посвідченого секретарем Малосілківської сільської ради 10.07.2017 року (а.с.8 ).

До складу спадкового майна входить земельна ділянка площею 2,1810 га, розташована на території Малосілківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області (а.с. 12).

Постановою приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Манелюка М.І. № 134/02-31 від 01.05.2023 року позивачці відмовлено в оформленні спадщини у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 9).

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру та копії матеріалів спадкової справи спадкоємцем майна ОСОБА_3 , не охопленого заповітом від 10.07.2017 року зареєстрованого в реєстрі за №170 на користь ОСОБА_1 являється ОСОБА_2 (а.с.11).

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За приписами даної статті відповідачами є особи, які здійснили дії по прийняттю спадщини у встановленому порядку, за відсутності вказаних осіб -відповідний орган місцевого самоврядування.

В судовому засіданні встановлено, що спадкове майно ОСОБА_3 , яке складається із земельної ділянки площею 2,1810 га, розташовану на території Малосілківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, ніким не прийнята, відумерлою не визнана.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Встановлено, що позивачка ОСОБА_1 була необізнаною про наявність заповіту, складеного на її користь, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Положеннями ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі „Ілхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Згідно ч. 1 ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Враховуючи те, що пропуск строку на прийняття спадщини позивачка пропустила з поважної причини, через необізнаність про наявність заповіту, відповідач позовні вимоги визнав в повному обсязі, що, з врахуванням практики Європейського суду з прав людини та положень ст. 263 ЦПК України, є підставою для захисту права позивачки на спадкування в судовому порядку, її вимоги підлягають задоволенню шляхом визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 12-13,76-81,89,211,247,258,263-265,354 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Швайківська сільська рада Бердичівського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженці м. Бердичеві Житомирської області, РНОКПП НОМЕР_1 додатковий строк - два місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення суду виготовлено 22 листопада 2023 року

Головуючий : Т.М. Вдовиченко