Справа №: 343/1161/23
Провадження №: 2/0343/363/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 травня 2023 року м. Долина

Суддя Долинського районного суду Івано-Франківської області Монташевич С.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Вигодської селищної ради, Долинської міської ради про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И Л А:

17 травня 2023 року на адресу суду поштовим відправленням поступила вищевказана позовна заява, в якій позивачі просять визнати за ними, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , право власності за кожним по 1/2 частці земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий № :01:001:0436, площею 0,2500га, цільове призначення - для ведення будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), в порядку спадкування за заповітом після смерті спадкодавця - матері ОСОБА_3 , 1932 р.н., яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; а також визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку за адресою: с. Княжолука Калуського району Івано-Франківської області, кадастровий № :04:001:0013, площею 0,2370 га, цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства, площею 0,2370 га, в порядку спадкування за заповітом після смерті спадкодавця - матері ОСОБА_3 , 1932 р.н., яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вивчивши зміст позовної заяви та доданих до неї документів, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Під дійсною вартістю майна, як зазначено у п. 12 а Постанови Пленуму Верховного Суду України N 20 від 22 грудня 1995 року "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності", розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні").

Відповідно до вимог ст. 5 Закону України "Про оцінку земель", грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.

Згідно зі ст. 18 Закону України "Про оцінку земель", нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Відповідно до ст. 19 Закону України "Про оцінку земель", експертна грошова оцінка земельних ділянок проводиться суб`єктами оціночної діяльності у сфері оцінки земель відповідно до вимог цього Закону, Закону України "Про оцінку майна, майнових прав і професійну оціночну діяльність в Україні", а також інших нормативно-правових актів та норм і правил.

Як визначено ст. 20 Закону України "Про оцінку земель", за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

До матеріалів ж позову долучено Інформацію щодо нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі в розрізі областей Держгеокадастру України, з якої визначено ціну позову в розмірі 12704,00 грн та сплачено судовий збір ОСОБА_2 в сумі 1073,60 грн. При цьому суд звертає увагу на те, що у вказаній інформації нормативну грошову оцінку одиниці площі ріллі сказано станом на 1 січня 2022 року, хоча у чинній редакції п. 18 Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 № 1147, нормативна грошова оцінка одиниці площі ріллі визначена тільки станом на 1 січня 2020 року, а не на 1 січня 2022 року. Більше того вказана Методика визначає нормативну грошову оцінку одиниці площі ріллі, хоча право власності позивачі просять визнати на земельні ділянки: для ведення будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) та для ведення особистого селянського господарства.

Тобто належних доказів підтвердження ціни позову позивачами суду не подано, оскільки в матеріалах позовної заяви відсутні докази, що підтверджують реальну вартість спірного майна на момент пред`явлення позову, тобто станом на 2023 рік.

Відсутність належних доказів оцінки спірного майна унеможливлює перевірити правильність розміру сплаченого судового збору.

При цьому суд звертає увагу на те, що в даному випадку з позовом звертаються два позивачі, які ставлять дві позовні вимоги, одна з них стосується їх обох та однієї земельної ділянки, інша - тільки одного з позивачів та іншої земельної ділянки. Проте судовий збір сплачено тільки ОСОБА_2 за вимогу щодо земельної ділянки з кадастровим № :01:001:0436, площею 0,2500га, за вимогу ж ОСОБА_1 щодо земельної ділянки з кадастровим № :04:001:0013, площею 0,2370 га, судовий збір не сплачено, доказів звільнення від сплати судового збору останнім не надано.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подачі позовної заяви, оформленої відповідно до вимог ЦПК України, а саме: надати докази дійсної вартості спірного нерухомого майна, не зазначення якої ускладнює правильне визначення ціни позову та впливає на визначення розміру судового збору, який слід буде оплатити, виходячи з підтвердженої ціни позову та кількості заявлених позовних вимог.

Якщо позивачі відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконають вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду. Якщо ж позивачі не усунуть недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде їм повернута (ч. 3 ст. 185 ЦПК України).

Слід зауважити, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивачів на доступ до правосуддя з огляду на усталену практику Європейського суду з прав людини. Встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачами цих вимог та прийнятності заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

На підставі викладеного, статей 175, 176, 177 ЦПК України та керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Вигодської селищної ради, Долинської міської ради про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху та надати позивачам строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя Долинського районного суду С. М. Монташевич