КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 760/6122/21
УХВАЛА

21 листопада 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: судді-доповідача Мельника Я.С., суддів Матвієнко Ю.О. та Гуля В. В.,-

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 05 липня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 05 липня 2021 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, 25 жовтня 2023 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, разом з клопотанням про поновлення пропущеного строку.

Вивчивши матеріали справи, суд доходить висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження, з таких підстав.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 358 ЦПК України, незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків:

1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки;

2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження судового рішення з посиланням на поважність причин його пропуску, а саме на те, що копію повного тексту рішення було ним отримано 26 вересня 2023 року, а апеляційну скаргу подано до суду 25 жовтня 2023 року, а відтак, на думку апелянта, строк на апеляційне оскарження було пропущено з поважних причин.

Разом з цим, як вбачається з матеріалів справи, 18 червня 2021 року ОСОБА_3 (батько) отримав копію ухвали про відкриття провадження у справі, а 23 вересня 2021 року ОСОБА_3 (батько) отримав копію рішення та додаткового рішення по справі, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.96, 134).

Відповідно до ч. 3 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Європейський суд з прав людини також зазначає, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Доводи апелянта про те, що йому нічого невідомо про отримання поштової кореспонденції від суду його батьком, оскільки останній нічого йому не передавав, відхиляються колегією суддів з огляду на положення частини третьої статті 130 ЦПК України, відповідно до якої, якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Таким чином, судом встановлено, що ОСОБА_1 в установленому законом порядку був повідомлений про час та місце розгляду справи.

Суд наголошує, що, відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Доказів, які б свідчили про добросовісну реалізацію апелянтом своїх процесуальних прав та належне виконання процесуальних обов`язків, зокрема вчинення усіх можливих та залежних від нього дій, спрямованих на своєчасне подання апеляційної скарги, апелянт не надав.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 11 лютого 2019 року у справі № 522/19161/15-ц.

На підставі вищевикладеного, оскільки оскаржуване рішення було ухвалене судом 05 липня 2021 року, а апеляційну скаргу на вказане судове рішення було подано 25 жовтня 2023 року, тобто, більше, ніж через рік після його постановлення, про розгляд справи апелянт був повідомлений в установленому законом порядку, а докази виникнення обставин непереборної сили, які унеможливили своєчасне звернення до суду із апеляційною скаргою, в матеріалах справи відсутні, колегія суддів вважає, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст. 358 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 05 липня 2021 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач

Судді