справа № 755/4693/23
провадження № 2/755/3145/23
суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., розглянувши у порядку письмового провадження в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту та не обліковану енергію, -
Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» (далі - ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»), звернулось з позовом до суду про стягнення ОСОБА_1 заборгованості завданих збитків за актом порушень № 001506 від 21.10.2022 року у розмірі 13 596,19 грн., стягнення з відповідача судових витрат по сплаті судового збору в сумі 2 684,00 грн., мотивуючи свої вимоги тим, що - Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357 затверджені Правила користування електричною енергією для населення (далі - Правила). Відповідно до п. 42 цих Правил споживач електричної енергії зобов`язаний оплачувати електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. Тобто вчинення споживачем дій у відповідь на дії енергопостачальника, а саме: постачання електричної енергії споживачеві, електроспоживання, оплата рахунків за спожиту електроенергію підтверджують договірні правовідносини між споживачем і енергопостачальною організацією. ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», як правонаступник ПАТ «Київенерго», постачає електричну енергію до помешкання відповідача, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до особового рахунку споживача електричної енергії, яким є відповідач ОСОБА_1 . Пунктом 53 Правил користування електричною енергією передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем ПКЕЕ, складається Акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Так, 21.10.2022 року за адресою відповідача представниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення, а саме: відсутність пломб з відбитками тавр ОСР, які встановлені на клемній кришці електролічильника, про що складено Акт порушень № 001506. Таким чином, у відповідності до вимог Правил, 24.11.2022 року відбулось засідання комісії з розгляду актів порушень Правил користування електричною енергією для населення. Комісією встановлено, що Акт про порушення складено правомірно та вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням Правил у відповідності до п. 8.4.13 та формулою № 5, визначеного главою 8.4, розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії нарахована сума заборгованості складає 13 596,19 грн. Однак, станом на 01.03.2023 року заборгованість за Актом порушень Правил відповідачем не погашена, що є підставою звернення позивача з даним позовом до суду.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 10 квітня 2023 року прийнято до свого провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту та не обліковану енергію та постановлено порядок розгляду справи у спрощеному позовному провадженні без виклику/повідомлення сторін.
Відповідач ОСОБА_1 не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений ухвалою суду від 10 квітня 2023 року строк, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, приймаючи до уваги письмові заяви сторін щодо предмета спору, суд приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства.
Судом встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що на підставі рішення позачергових Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго» від 13 листопада 2017 року прийнято рішення про реорганізацію та рішення Загальних зборів акціонерів ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про заснування товариства від 22 грудня 2017 року, було створено Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» шляхом виділення з ПАТ «Київенерго» Товариства та передачі йому частини майна, прав та обов`язків ПАТ «Київенерго».
Відповідно до п. 2.3. статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», товариство є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині переданих йому майна, прав та обов`язків згідно з розподільчим балансом, а також в частині прав та обов`язків, що визначені ч. 13 розділу ХVІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії».
Відповідно до ч. 13 розділу ХVІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі відокремлення оператор системи розподілу, яким є ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», є правонаступником в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевим (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією.
Згідно Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» затвердженого 22 грудня 2017 року, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадження діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом.
Відповідно до ст. 11 Цивільного кодексу України, крім договорів, цивільні права та обов`язки виникають також з актів цивільного законодавства.
Відповідно до ч. 2 ст. 638 Цивільного кодексу України, договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Згідно ч. 2 ст. 642 Цивільного кодексу України, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції.
Таким чином, постачання електричної енергії cпоживачеві, надання рахунків на його оплату та їх оплата у встановленому порядку підтверджують правовідносини між споживачем і енергопостачальною організацією.
Як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 15.10.2009 року є власником квартири АДРЕСА_2 та власником особового рахунку № НОМЕР_1 на користування електричною енергією за вказаною адресою.
За даними Витягу з Реєстру територіальної громади м. Києва від 10.04.2023 року, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , - з 07.06.2011 року по теперішній час.
Згідно п.п. 19, 21 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою КМУ від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила), розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем.
Пунктом 53 Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.
У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, визначити величину електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил.
Обсяг не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії, за кількістю днів, визначених відповідно до п. 3.3. Методики, та за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності.
Відповідно до п. 14 Правил користування електричною енергією для населення, у разі виявлення зовнішнього пошкодження приладу обліку, зриву пломби або його несправності в роботі споживач зобов`язаний негайно письмово повідомити про це енергопостачальника.
21.10.2022 року за адресою відповідача представниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення, а саме: відсутність пломб з відбитками тавр ОСР, які встановлені на клемній кришці електролічильника, про що складено Акт порушень № 001506, який підписано двома представниками ПАТ «Київенерго».
24.11.2022 року відбулось засідання комісії з розгляду акта порушень Правил користування електричною енергією для населення та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними, якою встановлено правомірність складення акту № 001506 від 21.10.2022 року, та у відповідності до п. 8.4.13 та формулою № 5, визначеного главою 8.4, розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії проведено розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН за період нарахування з 22.04.2022 року по 21.10.2022 року на суму 13 596,19 грн., про що письмово повідомлено споживачеві.
Таким чином, станом на 01.03.2023 року заборгованість з боку відповідача за Актом про порушення Правил користування електричною енергією № 001506 від 21.10.2022 року складає 13 596,19 грн.
Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України.
Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи. (ч. 1 ст. 69, ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України)
Як убачається з матеріалів справи, предметом спору є вимоги позивача про стягнення з відповідача на його користь заборгованості за необліковану електроенергію у розмірі 13 596,19 грн., нараховану відповідно до п. 8.4.13 та формулою № 5, визначеного главою 8.4, розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії, встановлену на підставі виявленого порушення згідно Акту про порушення № 001506 від 21.10.2022 року, за змістом якого було виявлено відсутність пломб з відбитками тавр ОСР, які встановлені на клемній кришці електролічильника, власником особового рахунку за яким є відповідач.
Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Аналізуючи наявні в матеріалах справи докази, керуючись положеннями законодавства України, діючого на час виникнення спірних правовідносин, суд дійшов висновку про правомірність вимог позивача щодо стягнення з відповідача на його користь суми боргу у розмірі 13 596,19 грн., розрахованої відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії, - оскільки судом встановлено порушення відповідачем, як споживачем електроенергії, Правил користування електричною енергією для населення, у зв`язку з виявленим постачальником електроенергії, правонаступником якого є позивач, самовільним підключенням струмоприймачів до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку, про що складено Акт про порушення № 001506 від 21.10.2022 року, та факт виявленого порушення не оспорено відповідачем.
Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту та не обліковану енергію підлягає до задоволення в повному обсязі.
Відповідно до ч. 1 ст. 133 Цивільного процесуального кодексу України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно положень ч. 1, 2 статті 137 Цивільного процесуального кодексу України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. (ч. 3 ст. 137 Цивільного процесуального кодексу України)
Відповідно до частин 4-6 ст. 137 Цивільного процесуального кодексу України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Таким чином, розмір витрат на оплату правничої допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правничу допомогу.
Витрати на правничу допомогу, які мають бути документально підтверджені та доведені, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правничої допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій тощо).
Склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правничої допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).
Згідно пункту 25 постанови Верховного Суду від 21 січня 2021 року у справі № 280/2635/20 зауважено, що: «Судова колегія зазначає, що КАС України (та відповідно, ЦПК України) у редакції, чинній з 15.12.2017, імплементував нову процедуру відшкодування витрат на професійну правову допомогу, однією з особливостей якої є те, що відшкодуванню підлягають витрати, незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною / третьою особою чи тільки має бути сплачено.»
Судом встановлено, що 15.04.2020 року між Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські електромережі» та Адвокатським об`єднанням «Перший радник» укладено Договір про надання правової допомоги №308-20 з подальшими змінами, відповідно до умов якого Адвокатське об`єднання взяло на себе зобов`язання надати Замовнику правову допомогу, юридичні та консультаційні послуги щодо розгляду, зокрема, цивільних справ.
Згідно п. 4.2 Додаткової угоди № 3 від 28.04.2021 року до Договору, розмір гонорару, який має сплатити клієнт, визначається згідно з Актом наданих послуг, в якому зазначається номер справи та судова інстанція, в межах якої надавалась правова допомога. Розмір гонорару може бути змінено за взаємною домовленістю сторін.
За даними Акту надання послуг від 27.02.2023 року, підписаного сторонами Договору, відповідно до Договору та на замовлення клієнта виконавцем надано професійну правничу допомогу в рамках справи № 755/4693/23 на суму 5 000,00 грн., яка є фіксованою сумою.
Таким чином, надавши оцінку наданим позивачем доказам на підтвердження заявлених вимог в частині стягнення з відповідача на його користь судових витрат, ураховуючи повне задоволення позову, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивача витрат на правничу допомогу у розмірі 5 000,00 грн., документально підтверджених позивачем в розрізі досліджуваного спору.
Відповідно до ч. 1. 2 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.
В порядку статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, ураховуючи задоволення позову в повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений ним судовий збір у розмірі 2 684,00 грн. за ставкою станом на 01 січня 2023 року, що відповідає положенню ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».
Керуючись ст.ст. 638, 642 Цивільного кодексу України, п.п. 19, 21, 53 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою КМУ від 26 липня 1999 року № 1357, ст.ст. 2, 4, 6-13, 82, 89, 133, 141, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 279, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -
Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту та не обліковану енергію - задовольнити.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 354 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте Дніпровським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення (ст. 284 ЦПК України).
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення складено 22 травня 2023 року.
Суддя: В.І. Галаган