Головуючий у суді першої інстанції: Григоренко І.В.
У Х В А Л А

21 листопада 2023 року

місто Київ

справа №757/37381/20-ц

провадження№22-ц/824/5084/2023

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Шкоріної О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду м.Києва від 20 грудня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркет Універсал ЛТД» про стягнення оплати за час вимушеного прогулу, вихідної допомоги та відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Печерського районного суду м.Києва від 20 грудня 2022 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ТОВ "Маркет Універсал ЛТД" про стягнення оплати за час вимушеного прогулу, вихідної допомоги та відшкодування моральної шкоди.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивачка ОСОБА_1 9 січня 2023 року подала апеляційну скаргу, в порядку ст.355 ЦПК України, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Одночасно в апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги до моменту ухвалення рішення суду.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що розмір судового збору перевищує 5% розміру річного доходу, відсутність трудової книжки не дає змоги влаштуватися їй на роботу, а тому її дохід за 2022 рік дорівнює 0 .

Розглянувши клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд дійшов висновку, що таке не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ «SHISHKOV v. RUSSIA» від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення, розстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Будь - яких доказів, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору не надано до суду, а тому підстави для задоволення клопотання відсутні.

Таким чином, апеляційна скарга, яка не може бути прийнята Київським апеляційним судом до провадження, оскільки не відповідає вимогам п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України, а саме особою, яка подала апеляційну скаргу не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - тільки у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Таким чином, позивач не звільнений від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення, яке ухвалене за результатами розгляду позовних вимог про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Такий висновок про застосування норми права у подібних відносинах міститься у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 369/10046/18.

Від зазначеного правового висновку ні об`єднана палата Верховного Суду, ні Велика Палата Верховного Суду не відступили.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної на рішення суду становить 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, позивач ОСОБА_1 має сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги в розмірі 5 984,43 грн. (3989,62 грн. х 150%).

Враховуючи викладене, апелянт повинен сплатити судовий збір в розмірі 5 984,43 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: ГУК м. Києва у Солом`янському районі 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, рахунок отримувача: UA 0026010; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, код класифікації доходу бюджету 22030101 призначення платежу: судовий збір за апеляційною скаргою на рішення/ухвалу, унікальний № справи ____, ((ПІБ) чи назва установи, організації), Київський апеляційний суд, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, буд.2-а.

Платіжний документ про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, необхідно надати апеляційному суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліку, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. ст.185, 357 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду м.Києва від 20 грудня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркет Універсал ЛТД» про стягнення оплати за час вимушеного прогулу, вихідної допомоги та відшкодування моральної шкоди - залишити без руху, надати строк для усунення недоліку, викладеного у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Попередити ОСОБА_1 , що у випадку не усунення у встановлений термін недоліку, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.І. Шкоріна