КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач- Ратнікова В.М.
№ 22-ц/824/7658/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 369/14761/21

18 травня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Борисової О.В.

- Левенця Б.Б.

при секретарі - Осадченко І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Ляшенко Анни Вадимівни на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 грудня 2022 року, постановлену під головуванням судді Дубас Т.В., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,-

в с т а н о в и в:

21 жовтня 2021 року ОСОБА_2 звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

В обґрунтування заявлених вимог зазначав, що в період з 03 березня 2012 року по 12 січня 2021 року він перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_1 .

За час шлюбу за спільні кошти ними, як подружжям, було придбано квартиру за адресою АДРЕСА_1 .

На момент пред`явлення вказаного позову між ним та відповідачкою не досягнуто згоди з приводу поділу вказаного майна.

З огляду на вище викладене, просив суд визнати за ним право власності на частину квартири АДРЕСА_2 .

23 грудня 2021 року ОСОБА_1 звернулась до Києво- Святошинського районного суду Київської області із зустрічним позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

В обґрунтування вимог зустрічного позову зазначає, що у шлюбі з ОСОБА_2 було придбано квартиру за адресою: АДРЕСА_3 .

Зазначає, що 19.06.2015 року між ТОВ «Фінансова компанія «Толока» та ОСОБА_3 було укладено договір про участь у фонді фінансування будівництва № 57-B2. За цим договором, ОСОБА_3 погодився прийняти участь у фонді фінансування будівництва виду А (п. 1 договору). Об`єктом будівництва за цим договором була III черга будівництва житлового комплексу, що мав бути споруджений за адресою АДРЕСА_4 , етажність 7 поверхів (п. 5 договору).

Відповідно до Правил фонду та цього договору, за довірителем був закріплений об`єкт інвестування з такими характеристиками: квартира у будинку АДРЕСА_5 , кількість кімнат - 3, загальна площа об`єкту - 93.40 кв.м. (п. 6 договору).

08.11.2016 року між ТОВ «Фінансова компанія «Толока», ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було укладено додаткову угоду № 2 до договору про участь у фонді фінансування будівництва №57-B2. Згідно умов даної додаткової угоди, ОСОБА_3 уступив право вимоги на квартиру на користь ОСОБА_5 , за що остання виплатила йому 1 339 960,00 грн. (п. 1, 2 додаткової угоди).

08.11.2016 року сторони підписали додаткову угоду № 3 до договору про участь у фонді фінансування будівництва N57-B2, відповідно до п.1, 2 якої визначили остаточну площу квартири, а також акт уточнення загальної площі об`єкта інвестування до договору про участь у Фонді фінансування будівництва виду А № 57-B2.

В подальшому, 18.03.2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 було укладено договір безвідсоткової позики.

Відповідно до п. 2.1. договору позики, сума позики склала 24 000,00 доларів США, які надавались для придбання зазначеної квартири

24.03.2017 року між ТОВ «Фінансова компанія «Толока», ОСОБА_4 та ОСОБА_1 було укладено додаткову угоду № 4 до договору про участь у фонді фінансування будівництва №57-B2. Згідно даної додаткової угоди, ОСОБА_5 уступила право вимоги на квартиру на користь ОСОБА_1 , за що остання виплатила їй 1 339 960,00 грн.

Зазначає, що ТОВ «Альфа-Капітал-Інвест» були внесені зміни до Переліку інвесторів, які брали участь в інвестуванні Об`єкта будівництва та внесено до нього ОСОБА_1 31.03.2017 року на підставі Акту прийняття-передачі об`єкта інвестування квартира була передана ОСОБА_1 .

Таким чином, під час перебування в шлюбі, в інтересах сім`ї та для задоволення її потреб ОСОБА_1 було отримано позику для придбання квартири.

07.12.2021 року, після розірвання шлюбу, з власних коштів нею було повернуто борг за договором позики, про що їй була надана розписка. Виплачена нею сума позики включає в себе 1/2 зобов`язань колишнього чоловіка, а тому підлягає поділу.

Окрім того, зазначає, що сторонами у шлюбі також були придбані транспортні засоби: Mitsubishi pajero 2011 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 та автомобіль Suzuki X90, 2010 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 .

Обидва транспортні засоби зареєстровані на праві власності за ОСОБА_2 .

З урахуванням заяви про зміну предмету позову просила суд припинити право спільної сумісної власності на квартиру, визнати право власності на спірної квартири; припинити право спільної сумісної власності на транспортні засоби Mitsubishi pajero 2011 року випуску, Suzuki X90, 2010 року випуску та ВАЗ 2121, визнати право власності на зазначені транспортні засоби за ОСОБА_2 та стягнути з нього на її користь компенсацію частини вартості зазначених транспортних засобів; визнати об`єктом права спільної сумісної власності грошові зобов`язання за договором безпроцентної позики від 18 березня 2017 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 у розмірі 24 000,00 дол. США та стягнути з ОСОБА_2 на її користь 1/2 боргового зобов`язання за договором безпроцентної позики у сумі 328 560,00 грн.

16 серпня 2022 року ОСОБА_2 звернувся до Києво- Святошинського районного суду Київської області з клопотанням про призначення у даній справі судової технічної експертизи.

В обґрунтування вимог клопотання зазначав, що зі змісту зустрічної позовної заяви вбачається, що 18 березня 2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 було укладено договір безвідсоткової позики у розмірі 24 000,00 доларів США. 07 грудня 2021 року ОСОБА_6 було складено розписку про те, що ОСОБА_1 свої зобов`язання за договором безвідсоткової позики від 18 березня 2017 року виконала та повернула зазначені кошти.

В якості доказів до зустрічного позову було надано копії документів, а саме: договір безвідсоткової позики від 18 березня 2017 року та розписка від 07 грудня 2021 року. Проте, позивач ставить під сумнів зазначені докази, оскільки до моменту пред`явлення зустрічного позову про існування зазначених документів йому відомо не було.

З огляду на вище викладене, просив суд призначити у даній справі судову технічну експертизу оригіналу розписки від 07 грудня 2021 року та оригіналу договору займу від 18 березня 2017 року.

Просив на вирішення експертів поставити наступні питання:

1.Встановити фактичний період виготовлення договору про безвідсотковий (безпроцентний) займ від 18.03.2017 року від імені ОСОБА_6 та ОСОБА_1 .

2.Чи могли бути внесені дані свідків в договір про безвідсотковий (безпроцентний) займ від 18.03.2017 року не в день підписання договору?

3.Особою якої статі виконано рукописний текст на договорі про безвідсотковий (безпроцентний) займ від 18.03.2017 року в графі «Кредитор», від імені ОСОБА_6 .?

4.До якої групи за віком належить виконавець рукописного тексту в графі «Кредитор», від імені ОСОБА_6 .?

5.Встановити фактичний період виготовлення розписки від 07.12.2021 року від імені ОСОБА_6 .

6.Чи могла бути виготовлена розписка від 07.12.2021 року від імені ОСОБА_6 раніше зазначеної в ній даті, а саме у період з 2017 по 2020 роки?

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 грудня 2022 року заяву представника позивача ОСОБА_7 адвоката Шаповалова Андрія Миколайовича про призначення судової технічної експертизи по цивільній справі за позовом позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя задоволено.

Призначено по справі судову технічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання:

1.Встановити фактичний період виготовлення договору про безвідсотковий (безпроцентний) займ від 18.03.2017 року від імені ОСОБА_6 та ОСОБА_1 ;

2.Чи могли бути внесені дані свідків в договір про безвідсотковий (безпроцентний) займ від 18.03.2017 року не в день підписання договору?

3.Особою якої статі виконано рукописний текст на договорі про безвідсотковий (безпроцентний) займ від 18.03.2017 року в графі «Кредитор», від імені ОСОБА_6 .?

4.До якої групи за віком належить виконавець рукописного тексту в графі «Кредитор», від імені ОСОБА_6 .?

5.Встановити фактичний період виготовлення розписки від 07.12.2021 року від імені ОСОБА_6 .

6.Чи могла бути виготовлена розписка від 07.12.2021 року від імені ОСОБА_6 раніше зазначеної в ній даті, а саме у період з 2017 по 2020 роки?

Витребувано у ОСОБА_1 оригінал договору про безвідсотковий (безпроцентний) займ від 18.03.2017 року, укладений між ОСОБА_6 , та ОСОБА_1 та оригінал розписки від 07.12.2021 року від імені ОСОБА_6 для проведення судово-технічної експертизи.

Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України.

Витрати по проведенню експертизи покладено на позивача за основним позовом ОСОБА_2 .

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, 18 березня 2023 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Ляшенко Анна Вадимівна подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 грудня 2022 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права.

Зазначає, що позивач не міг не знати про укладення договору позики, оскільки вона була використана для придбання квартири АДРЕСА_2 .

Вважає, що оскільки предмет спору в даній справі стосується поділу майна подружжя, а не визнання договору позики та розписки недійсними, то, на думку апелянта, відсутні обґрунтовані підстави для призначення у даній справі вказаної судової технічної експертизи .

Окрім того, на думку апелянта призначення експертизи у даній справі призведе до безпідставного затягування розгляду справи.

Звертає увагу суду, що розгляд клопотання про призначення експертизи було здійснено судом першої інстанції без належного повідомлення ОСОБА_1 . Вказує на те, що представник ОСОБА_1 в судове засідання 23.11.2022 року на 14-00 годину прибула, проте, внаслідок масової ракетної атаки, вказане судове засідання було відкладено, а нова дата слухання справи стороні відповідачки повідомлена не була, а тому розгляд клопотання позивача про призначення експертизи в судовому засіданні 13 грудня 2022 року відбувся у відсутності відповідачки та її представника, так як вони не були повідомлені судом першої інстанції про вказане судове засідання у даній справі, що призвело до порушення процесуальних прав відповідачки та позбавило її можливості надати свої доводи та заперечення з приводу вказаного клопотання.

08 травня 2023 року представник позивача ОСОБА_2 адвокат Шаповалов Андрій Миколайович поштою направив на адресу апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу в якому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції - без змін. Зазначав, що суд першої інстанції прийшов до вірного висновку щодо необхідності призначення у даній справі судової технічної експертизи, так як у позивача є сумніви у достовірності тих доказів, які були надані відповідачкою на підтвердження укладення між нею та ОСОБА_6 договору про безвідсотковий (безпроцентний) займ від 18.03.2017 року, та оригіналу розписки від 07.12.2021 року, наданої від імені ОСОБА_6 . З огляду на те, що відповідачка у зустрічному позові просить стягнути з ОСОБА_2 1/2 частину грошових коштів, взятих, як стверджує відповідачка, за вказаним договором в позику на придбання спірної квартири та повернутих відповідачкою, то вирішення вказаного питання спеціалістами входить до предмету доказування у даній справі.

В судовому засіданні представник відповідачки ОСОБА_1 адвокат Ляшенко Анна Вадимівна повністю підтримала доводи апеляційної скарги та просила її задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_2 адвокат Ковгар Руслан Валерійович в судовому засіданні проти доводів апеляційної скарги заперечував, просив оскаржувану ухвалу суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу- без задоволення.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., пояснення учасників справи, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи заяву представника позивача ОСОБА_7 адвоката Шаповалова Андрія Миколайовича про призначення судової технічної експертизи по цивільній справі за позовом позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, призначаючи по справі судову технічну експертизу договору про безвідсотковий (безпроцентний) займ від 18.03.2017 року від імені ОСОБА_6 та ОСОБА_1 та розписки від 07.12.2021 року від імені ОСОБА_6 ,суд першої інстанції посилався на те, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання, а тому потрібно призначити судову технічну експертизу наданих суду доказів.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів в повній мірі погодитись не може, так як питання призначення судової технічної експертизи вирішено судом першої інстанції з порушенням вимог процесуального права з огляду на наступне.

Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру (стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами є однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства (пункт 3) частини третьої статті 2 ЦПК України).

Ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом (частина перша статті 8 ЦПК України).

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи (частина друга статті 211 ЦПК України).

Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: 1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; 2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку (частини шоста, сьома статті 128 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (GUREPKA v. UKRAINE (No. 2), № 38789/04, § 23, ЄСПЛ, від 08 квітня 2010 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (TRUDOV v. RUSSIA, № 43330/09, § 25, 27, ЄСПЛ, від 13 грудня 2011 року).

З матеріалів справи вбачається, що про розгляд справи в судовому засіданні 23.11.2022 року, о 14-00 годині відповідачка та її представник повідомлені не були, так як в справі відсутні докази отримання ними судових повісток, а тому доводи апеляційної скарги про порушенням судом першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали вимог процесуального права щодо повідомлення учасників справи про розгляд справи у встановленому порядку та у встановлені строки, є обгрунтованими.

Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою (пункт 3 частини третьої статті 376 ЦПК України).

Аналізуючи зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Ляшенко Анни Вадимівни підлягає частковому задоволенню, а ухвала Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 грудня 2022 року підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 381 - 382, 384 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Ляшенко Анни Вадимівни задовольнити частково .

Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 грудня 2022 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 22 травня 2023 року.

Головуючий: Судді: