Справа №694/2702/23
провадження № 2-во/694/14/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.11.2023 року м. Звенигородка

Суддя Звенигородського районного суду Черкаської області Сакун Д. І., за участю секретаря судового засідання Литвин Н.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні,-

в с т а н о в и в :

10.11.2023 року на адресу Звенигородського районного суду Черкаської області надійшла заява ОСОБА_1 , в якій вона просить виправити описку в рішенні, замість АДРЕСА_1 .

Згідно протоколу автоматичного визначення суддів по справі від 10.11.2023 року матеріали зазначеної заяви були передані судді Сакун Д. І.

Вивчивши матеріали цивільної справи, надавши належну оцінку підставам для вирішення питання щодо виправлення описки в судовому рішенні за заявою ОСОБА_1 , суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

ОСОБА_1 у заяві від 10.11.2023 року просить виправити описку в рішенні, а саме: замість АДРЕСА_2 вказати АДРЕСА_3 .

Судом встановлено, що в провадженні Звенигородського районного суду Черкаської області перебувала справа №2-86/2010 року за позовною заявою ОСОБА_1 до юридичної особи Звенигородської міської Ради про визнання права власності самочинно збудовані будівлі. В даній справі, рішенням від 27.01.2010 року, визнано право власності за ОСОБА_1 на самочинно збудований на земельній ділянці розміром 1593 кв. м., за номером АДРЕСА_2 :

-житловий будинок (А 1-2) з терасою (а3)загальною площею 79.3 кв.м.; житловою площею 18.7 кв. м., допоміжною площею 60.6 кв. м., що складається: 1 поверх кухні, площею 13 кв. м., вбиральні, площею 12.4 кв. м., житлової кімнати, площею 8 кв. м.; на 2 поверсі передпокій, площею 12.4 кв. м., вбиральні, площею 1.5 кв. м., житлової кімнати, площею 10.7 кв. м, зимового саду 31.4 кв. м.

-гараж В площею 4.8 кв. м.

-гараж Г площею 46.5 кв. м.

Із резолютивної частини рішення судом не встановлено будь-яких описок на предмет невірного зазначення адреси, зокрема: замість АДРЕСА_3 вказано: за номером

АДРЕСА_4 , вказана у рішенні суду з посиланням на те, що позивачка вказувала у позовній заяві та доданих документах, а саме: така адреса вказана у право установчих документах договорах дарування частини житлового будинку від 27.06.2003 та від 02.09.2003, витязі про реєстрації права власності, технічному паспорті на домоволодіння, та ін. При цьому заявницею не доведено, що таке написання адреси не є цитуванням її позову, не відповідає вказаним документам та є помилково зазначеним.

Відповідно до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 77 ЦПК України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною 2 статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відтак, доказів протилежного заявником не надано. Відсутність належних доказів позбавляє можливості суд пересвідчитися в обґрунтованості заяви ОСОБА_1 .

Оскільки резолютивна частина рішення Звенигородського районного суду Черкаської області від 27.01.2010 року не містить жодних описок щодо невірного зазначення адреси, тому, на переконання суду, заява про виправлення описки є передчасною та необґрунтованою.

В п. 19 постанови Пленуму про виправлення описки в ухвалі суду від 16.11.2016 "Про судове рішення у цивільній справі" роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Відповідний правовий висновок міститься і в постанові Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі №761/14537/15-ц (провадження 61-3069св21).

З урахуванням зазначеного, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про виправлення описки, не відповідає законодавчо закріпленому інституту виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні, тому її заява про виправлення описки в рішенні суду є необґрунтованоюі відповідно відсутні підстави для її задоволення.

На підставі вищевикладеного і керуючись ст.ст. 260,269,353 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів з дня підписання даної ухвали.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Д.І. Сакун