У Х В А Л А

23 листопада 2023 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Головчака М. М. ,

за участю секретаря судового засідання - Губенко О. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву клопотання представника позивача про розгляд у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профіт Капітал», треті особи: приватний нотаріус Житомисрького міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Малкова Марія Вікторівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, -

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2023 року ОСОБА_1 звернулася до Подільського районного суду м. Києва з позовом до ТОВ «ФК «Профіт Капітал», в якому просила визнати виконавчий напис № 4641 від 20.01.2021 таким, що не підлягає виконанню.

Вважає, що приватним нотаріусом виконавчий напис вчинено з порушенням норм Закону України «Про нотаріат» не додержано вимоги щодо перевірки безспірності заборгованості, тому вона звернулася до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 03.11.2023 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

20.11.2023 на електронну адресу суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Янковської В.Ю. про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін.

Перевіривши матеріали справи та дослідивши письмові докази, суд встановив наступне.

Частинами 5-6 ст. 279 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до ч. 7 ст. 279 ЦПК України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Axen v. Germany" ("Аксен проти Німеччини"), заява N 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі "Varela Assalino v. Portugal" ("Варела Ассаліно проти Португалії"), заява N 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Аналогічний висновок, викладений в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 24 січня 2020 року у справі N9901/491/19 (11-1189заі19).

Суд вважає, що клопотання представника позивача про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін не підлягає задоволенню, оскільки предметом позову є вимога про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, а характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За таких обставин суд вважає можливим проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (без виклику сторін) за наявними у справі матеріалами, що має наслідком відмову у задоволенні клопотання відповідача.

Керуючись ст.ст. 19, 258-261, 277, 279, 353-355 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника позивача про розгляд у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профіт Капітал», треті особи: приватний нотаріус Житомисрького міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Малкова Марія Вікторівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню - залишити без задоволення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею в порядку ст. 261 ЦПК України.

СуддяМ. М. Головчак