Єдиний унікальний номер: 379/421/23
Провадження № 2/379/138/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2023 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі

головуючої судді - Музиченко О. О.,

за участю:

секретаря судового засідання - Бакал O. A.,

відповідача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В:

29.03.2023 позивачка звернувся до суду з указаним позовом, мотивуючи тим, що 16.03.2013 вона уклала шлюб з ОСОБА_1 у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Таращанського районного управління юстиції в Київській області. Від цього шлюбу вони з відповідачем мають малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Причиною її наміру розірвати шлюб вказує різні характери та зовсім протилежні погляди на сімейне життя, внаслідок чого вони з відповідачем фактично припинили шлюбні відносини. Позивачка зазначає, що збереження сім`ї є неможливим та суперечить їхнім з донькою інтересам. На підставі цього просить суд розірвати зареєстрований з відповідачем шлюб; після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_2 ».

30.03.2023 суд постановив ухвалу, якою прийняв указану позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначив судове засідання на 19.04.2023 (а.с.21, 22).

19.04.2023 судом було задоволено клопотання відповідача ОСОБА_1 про надання сторонам місячного строку для примирення, зупинено провадження у справі із одночасним призначенням наступного судового засідання на 22.05.2023 (а.с.36, 37).

19.05.2023 суд поновив провадження у цій справі на заздалегідь визначену і узгоджену дату судового засідання - 22.05.2023 о 09-30 год..

В судове засідання позивачка ОСОБА_2 не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належно, судову повістку про виклик до суду отримала рекомендованим листом 21.04.2023. В прохальній частині позовної заяви просила розглянути цю справу без її участі (а.с.4). За положенням ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка належним чином повідомлених учасників справи не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні позов не визнав, суду пояснив, що він хоче зберегти сім`ю, неодноразово говорив з дружиною, просив її передумати, врахувати інтереси дитини, однак вона не змінила своєї думки і наполягає на розлученні. Строк для примирення, наданий судом, результату не дав. Він заперечує проти розірвання шлюбу з позивачкою.

Вивчивши позовну заяву, перевіривши викладені у ній обставини, вислухавши пояснення відповідача, дослідивши надані докази, суд встановив наступні фактичні обставини та визначив зміст спірних правовідносин.

Судом установлено, що 16 березня 2013 року позивачка ОСОБА_2 та відповідач ОСОБА_1 зареєстрували шлюб у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Таращанського районного управління юстиції в Київській області, актовий запис № 11, що вбачається з наявної у матеріалах справи копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с.8).

Від цього шлюбу сторони мають малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що вбачається з копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 (а.с.9).

Відповідно до ст. 1 Сімейного Кодексу України (далі - СК України) побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.

Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається, що визначено положеннями ст. 24 СК України.

За змістом ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя.

Згідно ч. 1 ст. 110, ст. 112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Позивачка скористалася своїм правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу.

Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивачка не має намір зберігати шлюб з відповідачем.

Відповідно до ст. 111 Сімейного кодексу України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Як роз`яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року за № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Наданий сторонам строк на примирення терміном один місяць не призвів до збереження шлюбу.

Згідно положень частини третьої та четвертої ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до норм сімейного законодавства, добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз», підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.

Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу.

Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, у тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Судом було встановлено, що причиною припинення шлюбно-сімейних відносин являється те, що спільне життя сторін не склалось та припинене. Подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливе, оскільки це суперечитиме інтересам одного з подружжя - позивачки ОСОБА_2 ..

Суд вважає встановленим, що позовна заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини і що після розірвання шлюбу не будуть порушені особисті та майнові права сторін, а тому шлюб між ними слід припинити шляхом його розірвання.

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

За ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивачка змінювала прізвище при реєстрації шлюбу і у позові просить залишити їй прізвище « ОСОБА_2 », а тому суд вважає за можливе залишити їй вказане прізвище.

Частиною 1 статті 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Оскільки позивачка у позовній заяві (а.с.3) просить залишити за нею судові витрати по справі, суд, керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у ст. 13 ЦПК України, не вирішує питання про розподіл судових витрат згідно ст. 141 ЦПК України.

Враховуючи наведене та керуючись Конституцією України, ст. ст. 24, 55, 56, 110, 112, 113, 115 Сімейного кодексу України, ст.ст. 133, 141, 142, 223, 265, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 16 березня 2013 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Таращанського районного управління юстиції в Київській області, актовий запис № 11, - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище « ОСОБА_2 ».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне найменування сторін:

Позивачка: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_4 , виданий 11.04.2013 Таращанським РС Управління ДМС України в Київській області, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 , паспортні дані в матеріалах справи відсутні, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Повний текст судового рішення складено 22 травня 2023 року.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Ольга МУЗИЧЕНКО