ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5539/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
21 листопада 2023 року Дарницький районний суд міста Києва у складі:
головуючого судді Осіпенко Л.М.,
за участю секретаря судового засідання Дубінкіної М.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Дарницького районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Ключник Анастасія Вадимівна до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дітей, -
В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Ключник А.В. до ОСОБА_2 , відповідно до якого позивачка просить суд:
розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , що зареєстрований 04.11.2006 Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м.Києва з державним Центром розвитку сім`ї, про що зроблено відповідний актовий запис за №2106;
стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання двох дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/3 частини від усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50% від прожиткового мінімуму для кожної дитини відповідного віку з моменту звернення до суду і до досягнення найстаршої дитини повноліття.
В обґрунтування позову позивачка зазначає, що між сторонами 04.11.2006 укладено шлюб, проте спільне життя сторін не склалося через різні погляди на сімейне життя та обов`язки. На підставі чого в сім`ї відбувалися сварки, які поступово призвели до того, що вони стали зовсім чужими людьми. Можливості зберегти сім`ю не має. Сторони вже понад рік проживають окремо та ведуть роздільне господарство. Спору про спільне майно подружжя на даний час не має. Шлюб суперечить інтересам позивачки, у зв`язку з чим просить строк на примирення не надавати та розірвати шлюб.
Також в позові зазначено, що від спільного подружнього життя сторони мають двох дітей: сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Діти зареєстровані разом із позивачкою та перебувають на утриманні останньої. У зв`язку з чим, позивачка вважає, що з відповідача мають бути стягнуті аліменти на обох неповнолітніх дітей у розмірі 1/3 частини від усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50% від прожиткового мінімуму для кожної дитини відповідного віку з моменту звернення до суду та досягнення найстаршої дитини повноліття.
Позивачка в судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце розгляду справи була повідомлена належним чином, представник позивачки - адвокат Ключник А.В. надала до суду заяву, якою позовні вимоги ОСОБА_1 підтримала в повному обсязі та просила розглянути справуза відсутності позивача та її представника ( а.с.43-46).
Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив. Відзиву на позов, клопотань та заяв про відкладення розгляду справи від останнього до суду не надходило.
Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України, суд вирішив розглянути справу за відсутності сторін.
Зі згоди позивачки, суд ухвалює проводити заочний розгляд справи, що відповідає вимогам ст.280 ЦПК України.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Судом встановлено, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 04 листопада 2006 року зареєстрований шлюб Лівобережним відділом державної реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, про що складено актовий запис № 2106, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с.4).
Після одруження позивачка змінила прізвище з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 ».
Від шлюбу сторони мають неповнолітніх дітей:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 24 квітня 2007 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві зроблено відповідний актовий запис № 1044, що засвідчується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 (а.с.6).
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 12 червня 2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві зроблено відповідний актовий запис № 1758, що засвідчується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 (а.с.5).
Неповнолітні діти проживають з позивачкою і знаходяться на її утриманні, відповідно до витягів з реєстру територіальної громади №2023/004464036 від 14.06.2023 та №2023/004492049 від 15.06.2023 (а.с.8-9).
Позивач у позові зазначила, що спільне життя сторін не склалося через різні погляди на сімейне життя та обов`язки. На підставі чого в сім`ї відбувалися сварки, які поступово призвели до того, що вони стали зовсім чужими людьми. Можливості зберегти сім`ю не має. Сторони вже понад рік проживають окремо та ведуть роздільне господарство. Спору про спільне майно подружжя на даний час не має.
Також із тексту позовної заяви вбачається, що відповідач не є інвалідом, є фізично здоровим чоловіком, аліменти нікому не платить, стягнення по документам з нього не проводиться, інших неповнолітніх дітей, непрацездатних осіб відповідач не має, а тому має можливість сплачувати аліменти на утримання дітей.
Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз чоловіка і жінки, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді чоловіка і жінки. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Статтею 105 СК України визначено, що однією з підстав для припинення шлюбу є його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст.110 СК України.
На підставі вищевикладеного, приймаючи до уваги, що збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, шлюб існує формально, суд приходить до висновку, що шлюб необхідно розірвати.
Відповідно до ч.2 ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Позивачка не просить змінювати прізвище на дошлюбне, а тому суд вважає за необхідне залишити їй прізвище набуте після укладення шлюбу.
З огляду на викладене суд вважає, що позовна заява в частині розірвання шлюбу підлягає задоволенню.
Згідно із п.2 ч.3 ст.115 Сімейного Кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Щодо вимог про стягнення аліментів, суд дійшов таких висновків.
Як встановлено судом, у ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у шлюбі народилися діти - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідно до статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно із ч.3 ст.181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.
Статтею 182 СК України встановлено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів. Суд не обмежується розміром заробітку (доходу) платника аліментів у разі встановлення наявності у нього витрат, що перевищують його заробіток (дохід), і щодо яких таким платником аліментів не доведено джерело походження коштів для їх оплати.
Докази того, що на утриманні відповідача знаходяться інші діти та непрацездатні члени сім`ї, а також докази щодо неспроможності сплачувати кошти на утримання дітей, відповідачем, суду не представлено.
Докази, які свідчать про наявність підстав для звільнення від обов`язку утримувати дітей в матеріалах справи відсутні.
Таким чином, враховуючи зазначені вище докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивачки аліментів на утримання неповнолітніх дітей у розмірі 1/3 частки всіх його видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 22 червня 2023 року та до досягнення дітьми повноліття та підлягають задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Оскільки рішення ухвалюється на користь позивача, суд відповідно до положень статті 141 ЦПК України стягує з відповідача на користь позивачки судовий збір, сплачений при поданні позову у розмірі 1073,60 грн.
На підставі ст.ст. 24, 56, 105, 110, 112, 115 Сімейного Кодексу України, та керуючись ст.ст.12, 80, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Ключник Анастасія Вадимівна до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 04 листопада 2006 року Лівобережним відділом державної реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, про що складено актовий запис № 2106.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) аліменти на утримання дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/3 частки з усіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи стягнення з 22.06.2023 і до досягнення ними повноліття.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1073 (тисяча сімдесят три) грн. 60 (шістдесят) коп.
Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .
Відповідачка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Згідно загального порядку оскарження, рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: Л.М. Осіпенко