ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/1765/23
"23" листопада 2023 р. смт. Петриківка
Петриківський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Говорухи В.О., за участю секретаря судового засідання Єрмолаєвої О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Петриківська державна нотаріальна контора, про надання додаткового строку для прийняття спадщини, -
19.09.2023 до Петриківського районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Петриківська державна нотаріальна контора, про надання додаткового строку для прийняття спадщини.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її син ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилась спадщина на частку житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , яку він фактично прийняв у спадок після батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та не заявляв про відмову від спадщини. ОСОБА_2 дітей не мав та за життя заповіту не залишив. На час смерті ОСОБА_2 , за однією з ним адресою був зареєстрований, але не проживав його рідний брат молодший син позивача ОСОБА_2 . Позивач єдина спадкоємиця першої черги, яка заявляє свої права на спадкування.
З метою оформлення спадщини ОСОБА_1 звернулася до державного нотаріуса Петриківської державної нотаріальної контори Могильної Л., постановою якої їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через те, що пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини, роз`яснено право на звернення до суду.
Посилаючись на викладені обставини, вважаючи їх поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, позивач просив визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її сина ОСОБА_3 .
Ухвалою судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 21.09.2023 року провадження у справі відкрито та призначено підготовче судове засідання в загальному порядку.
Ухвалою від 31.10.2023 витребувані докази у державного нотаріуса Петриківської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Людмили Могильної.
Ухвалою суду від 31.10.2023 підготовче провадження у справі закрито та призначено розгляд справи по суті.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Петренко І.Ф. не з`явилися, надіслали на адресу суду заяви про розгляд справи без участі позивача та її представника. Позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять їх задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, заперечень щодо позовних вимог не подав. Згідно ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. За згодою позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Представник третьої особи Державний нотаріус Людмила Могильна надала до суду заяву про розгляд справи без участі.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши письмові матеріали справи, встановивши факти та відповідні їм правовідносини, оцінивши кожний доказ окремо та у їх сукупності та взаємозв`язку, дійшов наступного висновку.
З матеріалів справи судом встановлено, що помер син позивачки ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 . (а.с. 14)
Родинні відносини позивачки з померлим підтверджуються, зокрема, копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , згідно якого в графі мати вказано « ОСОБА_1 ». (а.с. 15)
Після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, яким є частина житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Позивачка є матір`ю померлого та відповідно спадкоємицею за законом 1-ої черги, іншим спадкоємцем є дружина померлого ОСОБА_5 , про що зазначено в заяві про видачу свідоцтва про право на спадщину. (а.с. 49)
Позивачка звернулася до державного нотаріуса Петриківської державної нотаріальної контори Могильної Л., із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину померлого. Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з тих підстав, що вона пропустила встановлений статтею 1270 ЦК України шести місячний строк для прийняття спадщини. (а.с.9)
За змістом позовної заяви слідує, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки перебувала у депресивному стані через втрату сина, у зв`язку з цим загострилися хронічні хвороби та погіршився стан її здоров`я. Позивачка потребувала спокою, їй були заборонені психічні навантаження та нервування. Позивачка хворіла та перебувала з 04.04.2022 по 25.04.2022 на лікуванні з діагнозом ІХС, ГХ криз неускладнений, СН.Д.ОА колінних суглобів, що підтверджується довідкою КНП «Петриківський центр первинної медико-санітарної допомоги» Амбулаторія ЗПСМ с. Іванівка, тому не мала можливості самостійно пересуватись та прибути до державної нотаріальної контори. (а.с. 5)
Вирішуючи обґрунтованість доводів позивача щодо поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, наведених нею на підтвердження позовних вимог, судом враховується наступне.
Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст. 1270 ЦК України).
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви які про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).
Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого
З 29.06.2022 діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».
Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок. Так, основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (ч. 2 ст. 4 ЦК України).
Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, в статті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням ЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених Конституцією України та законом. Таким чином можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
При цьому обов`язок доведення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця.
Відповідно до частин першої та третьої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до частин першої та другої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Відповідно до частини першої статті 81ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
На підтвердження поважності пропуску строку для прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_2 подала медичну довідку КНП «Петриківський центр первинної медико-санітарної допомоги» Амбулаторія ЗПСМ с. Іванівка, з якої вбачається, що вона з 04.04.2022 року по 25.04.2022 року, тобто у період шести місяців після смерті сина, знаходилася на амбулаторному лікуванні. (а.с. 5)
Вказані обставини свідчать про наявність підстав для задоволення позову, адже пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, що потягло за собою пропуск строку для прийняття спадщини. Аналогічний висновок викладено і в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду по справі N 315/714/19 від 23 листопада 2020 року.
Таким чином, враховуючи, що після смерті ОСОБА_2 спадкоємцем за законом є мати ОСОБА_1 , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач пропустила строк для прийняття спадщини у зв`язку з хворобою, що суд вважає поважною причиною його пропуску, а тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.
Позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1073 грн. 60 коп., яка на їх відшкодуванні з відповідача не наполягає, тому суд вказані витрати з відповідача не стягує.
Керуючись ст.ст.4,12,13,258,259,263-265 ЦПК України, ст.ст.1218,1261, 1269, 1270,1272 ЦК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Петриківська державна нотаріальна контора, про надання додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити повністю.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю один місяць з часу набрання рішенням законної сили, для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_3 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою згодою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач може оскаржити заочне рішення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результаті апеляційного розгляду справи.
Суддя: В. О. Говоруха