КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

22 травня 2023 року м. Київ

Унікальний номер справи № 753/174/21

Головуючий у першій інстанції - Гусак О.С.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/9728/2023

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Левенця Б.Б., перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на протокольну ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної у місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав, -

в с т а н о в и в :

Протокольною ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року відмовлено у задоволені заяви ОСОБА_1 про доповнення позовних вимог за зустрічним позовом (т. 2 а.с. 122-123).

Не погодившись з ухвалою суду, 05 травня 2023 року ОСОБА_1 подав до суду апеляційнускаргу (т. 2 а.с. 212-226).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 травня 2023 року витребувано з Дарницького районного суду міста Києва матеріали цивільної справи (т. 2 а.с. 237).

16 травня 2023 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 17 травня 2023 року передана судді-доповідачу.

Ухвала суду першої інстанції про відмову у прийнятті заяви про відмову у задоволенні заяви про доповнення позовних вимог не входить до переліку ухвал, які можуть бути оскаржені окремо від рішення суду в порядку ст. 353 ЦПК України.

Наслідком відмови у задоволенні заяви про доповнення (збільшення) позовних вимог є повернення такої заяви позивачу.

Пунктом 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України визначено, що окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові).

У постанові від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що процесуальним наслідком відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви, яка, у свою чергу, може бути оскаржена в апеляційному порядку відповідно до вимог ст. 353 ЦПК України, тому на ухвалу суду про відмову у прийняті заяви про збільшення позовних вимог може бути подана апеляційна скарга окремо від рішення суду.

Згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Отже, апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції.

За змістом п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Безпосередньо в апеляційній скарзі ОСОБА_1 просив вирішити питання поновлення строку на апеляційне оскарження, проте, не навів причини його пропуску.

Таким чином, зважаючи на положення ч. 1 ст. 127 ЦПК України, відсутність обґрунтування причин пропуску процесуального строку на подачу апеляційної скарги перешкоджає суду апеляційної інстанції вирішити це питання.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст. 358 цього Кодексу.

Крім того, апеляційна скарга не відповідає вимогам п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, оскільки до неї не долучено копії скарги та додані письмові матеріали відповідно до кількості учасників справи.

22 травня 2023 року за витягом з відомостей ДП «Інформаційні судові системи» підтверджено зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

З огляду на викладене, апелянту на виконання вищевказаних положень закону слід надіслати на адресу апеляційного суду заяву, в якій вказати поважні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження протокольної ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року, а також надіслати копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 357 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на протокольну ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Попередити апелянта, що у разі невиконання вказаних вимог суду та неподання доказів їх виконання до Київського апеляційного суду у встановлений строк, у відкритті апеляційного провадження може бути відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя _________________ Б.Б. Левенець