Справа № 368/557/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" листопада 2023 р. Кагарлицький районний суд Київської області в складі: головуючого судді Кириченка В.І.,

при секретарі Марчук Н.М.

представника позивача - адвоката Клапчука Ф.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кагарлику позовну заяву ОСОБА_1 до Кагарлицького районного відділу Державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 , Акціонерного товариства Комерційний Банк "Приват Банк" про зняття арешту з нерухомого майна,-

в с т а н о в и в:

Представник позивача - адвокат Клапчук Ф.П. в судовому засіданні подав клопотання про повернення до підготовчого судового засідання та збільнення позовних вимог. Мотивував тим, що під час проведення підготовчого судового засідання не було вирішено всі підготовчі питання, не вчинено всі процесуальні дії та зокрема не вирішено питання щодо обраного Позивачем способу захисту.

Відповідно до ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

За змістом ст. 217 ЦПК України у призначений для розгляду справи час головуючий відкриває судове засідання та оголошує, яка справа розглядатиметься. З оголошенням головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.

Відповідно до ч. 2 ст. 198 ЦПК України суд може оголосити перерву у підготовчому засіданні у разі необхідності, зокрема у випадках: неподання витребуваних доказів особою, яка не є учасником судового процесу; витребування нових (додаткових) доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Позивач вважає, що існує необхідність повернення до стадії підготовчого провадження з метою реалізації процесуальних прав Позивача щодо остаточного вирішення питань щодо обрання способу захисту та позовних вимог.

Як вбачається з положень ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

При цьому слід зазначити, що надмірно формальне, бюрократичне застосування правових норм і вчинення дій, що мають юридичне значення, безвідносне врахування їх доцільності, зважаючи на обставини конкретної справи, і необхідності забезпечення ефективного захисту прав, свобод та інтересів у цивільному судочинстві може призвести до порушення права на справедливий судовий розгляд.

До того ж, відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

З урахуванням зазначеного, оскільки збільшення позовних вимог Цивільним процесуальним кодексом України передбачено лише в підготовчому провадженні, яке по даній справі вже закрито, то виходячи із завдань цивільного судочинства, з метою сприяння Позивачу у реалізації його права на обрання ефективного, на думку Позивача, способу захисту його порушених прав, слід дійти до висновку про обґрунтованість повернення в підготовче провадження.

Інші учасники в судове засідання не з`явилися.

Згідно з практикою Верховного Суду, викладеною у постановах від 03.10.2019 у справі № 902/271/18, від 16.02.2021 у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20, постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21 суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі N 234/11607/20 (провадження N 61-15126св21), зроблено висновок, що: "при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод".

Таким чином, з врахуванням правової позиції ВС при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, суд повинен враховувати висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених в постановах Верховного Суду, а в даному випадку необхідним є остаточне визначення предмета спору за первісним позовом та характеру спірних правовідносин, позовних вимог.

Після обговорення, суд, вважає що, клопотання адвоката Клапчука Ф.П. слід задоволити та повернутись до підготовчого судового засідання у справі №368/557/23 за позовом ОСОБА_1 до Кагарлицького районного відділу Державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 , Акціонерного товариства Комерційний Банк "Приват Банк" про зняття арешту з нерухомого майна.

Відкласти підготовче судове засідання на 08.12.2023 року о 12 год. 45 хв.

Керуючись ст. 197, 198, 200 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Клопотання адвоката Клапчука Ф.П. слід задоволити та повернутись до підготовчого судового засідання у справі №368/557/23 за позовом ОСОБА_1 до Кагарлицького районного відділу Державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 , Акціонерного товариства Комерційний Банк "Приват Банк" про зняття арешту з нерухомого майна.

Відкласти підготовче судове засідання на 08.12.2023 року о 12 год. 45 хв.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.І. Кириченко