Справа №359/8189/21
Провадження №2-зз/359/10/23
УХВАЛА

22 травня 2023 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

за участю секретаря судового засідання Богуненка М.В.,

за участю представника відповідача ОСОБА_1 ,

за участю представника третьої особи Лисого М.С.,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про скасування заходу забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова Михайла Андрійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_4 ; треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів: публічне акціонерне товариство акціонерний банк «Укргазбанк», приватний нотаріус Бориспільського районного нотаріального округу Козій Анна Володимирівна, про визнання недійсними прилюдних торгів та свідоцтв про придбання майна з прилюдних торгів, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку,

встановив:

Представник відповідача ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним клопотанням та посилається на те, що ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 31 серпня 2021 року з метою забезпечення позову був накладений арешт на земельну ділянку площею 0,057 га з кадастровим номером :04:001:0298 з цільовим призначен-ням для ведення садівництва, розташовану на території Щасливської сільської ради Бориспільського району. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 3 квітня 2023 року позов, пред`явлений ОСОБА_2 , був залишений без розгляду. Тому представник відповідача ОСОБА_1 просить суд скасувати захід забезпечення позову, що був вжитий на підставі ухвали судді Бориспільського міськрайонного суду від 31 серпня 2021 року.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 підтримує клопотання та наполягає на його задоволенні.

ОСОБА_2 не з`явився у судове засідання та подав письмові заперечення, в яких він посилається на те, що ним подано апеляційну скаргу на ухвалу Бориспільського міськ-районного суду від 3 квітня 2023 року. Тому ОСОБА_2 просить суд відмовити у задоволенні клопотання.

Представник ПАТ АБ «Укргазбанк» Лисий М.С. підтримує клопотання та просить суд задовольнити його.

Вислухавши пояснення учасників судового процесу та дослідивши письмові докази, суд дійшов таких висновків.

Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 31 серпня 2021 року (а.с.11-14) з метою забезпечення позову був накладений арешт на земельну ділянку площею 0,057 га з кадастровим номером :04:001:0298 з цільовим призначен-ням для ведення садівництва, розташовану на території Щасливської сільської ради Бориспільського району.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 3 квітня 2023 року позов, пред`явлений ОСОБА_2 , був залишений без розгляду.

Процесуальні правовідносини регулюються главою 10 «Забезпечення позову» розділу І «Загальні положення» ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно з ч.4 ст.158 ЦПК України за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.2 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є верховенство права.

Згідно з ч.4 ст.10 ЦПК України вказаний принцип полягає у тому, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини в пілотному рішенні «Іванов проти України», право на суд, захищене статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, було б ілюзорним, якби національна правова система дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалось невиконаним на шкоду будь-якій зі сторін (рішення у справі «Горнсбі проти Греції»). Ефективний доступ до суду включає право на виконання судового рішення без невиправданих затримок (рішення у справі «Іммобільяре Саффі» проти Італії»). Необґрунтована затримка у виконанні обов`язкового для виконання судового рішення становить порушення Конвенції (рішення у справі «Бурдов проти Росії»).

Згідно з п.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути обмежений у своїй власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Встановлено, що на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду від 3 квітня 2023 року ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу (а.с.34-35, 55-56, 69-70). З роздруківки з офіційного веб-сайту Київського апеляційного суду www.kas.gov.ua (а.с.53-54) вбачаєть-ся, що розгляд апеляційної скарги, поданої ОСОБА_2 , був розподілений колегії суддів Лапчевській О.Ф., Мостовій Г.І. та Березовенко Р.В. В матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження того, що апеляційна скарга була повернута ОСОБА_2 або йому було відмовлено у відкритті апеляційного провадження, або апеляційне провадження було закрито. Ці обставини свідчать про те, що станом на день розгляду клопотання потреба в арешті спірної земельної ділянки не припинилась.

Очевидно, що продовження дії вказаного обтяження за своєю суттю є втручанням держави у право ОСОБА_3 на мирне володіння її майном. Водночас, таке втручання є не тільки виправданим, але й вкрай необхідним, оскільки воно спрямовано виключно на забезпечення цивільного судочинства, а також запобігання виникнення нових спорів з іншими особами, які можуть придбати земельну ділянку. Вказані цілі становлять суспільний інтерес, який превалює над індивідуальними свободами ОСОБА_3 . Крім того, арешт спірної земельної ділянки полягає у позбавленні відповідача можливості лише відчужити вказаний об`єкт нерухомого майна, а не володіти або користуватись ним. Це свідчить про те, що продовження дії вказаного обтяження не призведе до жодних негативних наслідків для ОСОБА_3 . Вжиття цього процесуального заходу не тільки не порушує вимоги п.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а навпаки сприяє захисту права позивача на справедливий суд, гарантованого п.1 ст.6 цієї ж Конвенції.

З огляду на це суд вважає, що підстави для скасування заходу забезпечення позову, вжитого на підставі ухвали судді Бориспільського міськрайонного суду від 31 серпня 2021 року, відсутні. Тому у задоволенні клопотання, поданого представником відповідача ОСОБА_1 , належить відмовити.

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.258, ч.4-ч.5 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про скасування заходу забезпечення позову відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня оголошення судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець