ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/598/23
провадження № 2/753/2624/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
23 листопада 2023 року Дарницький районний міста Києва в складі:
головуючого судді Осіпенко Л.М.,
за участю секретаря судового засідання Дубікіної М.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дарницького районного міста Києва цивільну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту та необліковану електричну енергію,-
Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі (далі - Позивач, «ДТЕК») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту та необліковану електричну енергію.
Позовні вимоги мотивовані тим, що ОСОБА_1 та Позивач уклали договір про користування електричною енергією, відповідно до якого Позивач, на платній основі здійснював постачання електричної енергії в помешкання Відповідачки, яке розташовано за адресою: АДРЕСА_1 . Станом на 01.12.2022, Відповідачка має заборгованість за спожиту електричну енергію в розмірі 1840,97 грн. Крім того, 17.01.2022 уповноваженими представниками «ДТЕК» за адресою: АДРЕСА_1 зафіксовано порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРЕЕ, Правила), а саме самовільне підключення струмоприймачів до електромережі після відключення про що було складено Акт №001429 від 17.01.2022.
09.08.2022 проведено засідання комісії по розгляду акту №001429 від 17.01.2022 та прийнято рішення: провести нарахування згідно з п.8.4.13 та за формулою 8, визначеного главою 8.4 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії, період нарахування з 30.12.2021 по 17.01.2022 в розмірі 5831,66грн.
У зв`язку з вищевикладеним, Позивач просить стягнути з Відповідачки заборгованість за спожиту електричну енергію в розмірі 1840,97грн., 3% річних та інфляційну складову боргу в розмірі 804,66грн., заборгованість по акту про порушення №001429 в розмірі 5831,66грн. та судовий збір в розмірі 2684грн.
Ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 08.02.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі. Справу призначено до розгляду в судовому засіданні з повідомленням сторін. Копію позовної заяви з додатками направлено відповідачці та встановлено строк для подання відзиву на позов.
У судове засідання представник позивача не з`явився, до суду надав клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити позовну заяву у повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечував (а.с. 64-65).
Відповідачка ОСОБА_1 у судовому засідання присутня не була.Процесуальним правом на подання відзиву на позовну заяву, заперечень чи інших заяв по суті справи, відповідачка не скористалась.
Суд у зв`язку з вищевикладеним зазначає, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом №475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
При цьому обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).
Суд, враховуючи ту обставину, що позивачу та відповідачці були створені належні та достатні умови для подання суду відповідних заяв по суті справи, заяв із процесуальних питань та доказів, вважає, що чергове відкладення розгляду справи порушуватиме розумний строк розгляду цивільної справи, у зв`язку із чим суд вважає за необхідне ухвалити відповідне рішення.
На підставі ч.1 ст.280 ЦПК України суд вважає можливим провести заочний розгляд справи.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.
Щодо стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію.
За положенням статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
Одностороння відмова від зобов`язання, одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України).
Згідно статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства.
Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (стаття 610 ЦК України).
Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк.
За приписом статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання і у разі прострочення на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми.
ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав та обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії, що підтверджується Статутом ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» та Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» (а.с.8-12).
Судом встановлено, що відповідачка будучи споживачем послуг з постачання електричної енергії, не виконувала покладений на неї законом обов`язок по оплаті цих послуг, внаслідок чого станом на 01.12.2022 виникла заборгованість в загальному розмірі 1840,97грн., що підтверджується наданим позивачем розрахунком (а.с.13-15).
Звернень з приводу ненадання або неналежного надання послуг від відповідачки протягом спірного періоду не надходило.
Крім того, у зв`язку з несплатою відповідачкою наявного боргу, позивачем у відповідності до ч.2 ст.625 ЦК України надано розрахунок інфляційної складової боргу та 3% річних, відповідно до якого його втрати від інфляції склали 638,82грн., а 3% річних від простроченої суми - 165,84грн (а.с.16).
Вказаний розрахунок суд покладає в обґрунтування рішення, оскільки він виконаний за вірними формулами, з урахуванням статистичних даних про індекси інфляції за період прострочення і не спростований відповідачкою.
Щодо стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію.
Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст.714 ЦК України, ЗУ «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України №357 від 26.07.1999, чинні до 11.06.2018, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018, чинні з 11.06.2018 (далі Правила), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562.
Згідно до ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно з актом про порушення №001429 від 17.01.2022 представники позивача провели перевірку за адресою: АДРЕСА_1 , особовий рахунок № НОМЕР_1 , за результатами якої виявлено порушення пункту 8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення струмоприймачів до електромережі після відключення.
Зазначений акт підписано двома представниками позивача.
Відповідно до листа ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» від 26.01.2022 №3/01/3/Б-2979 відповідачку повідомлено про засідання комісії з розгляду акту про порушення №001429 від 17.01.2022 о 09 год. 00 хв. 02.03.2022 (а.с. 24).
Відповідно до протоколу №480 від 09.08.2022 засідання комісії по розгляду акта про порушення №001429 від 17.01.2022, комісія у складі голови комісії та членів комісії розглянула зазначений вище акт з метою визначення правомірності складання акта та обсягу, вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил роздрібного ринку електричної енергії, яка підлягає оплаті споживачем. Встановлено, що споживач на об`єкті по АДРЕСА_1 порушив ЗУ «Про ринок електричної енергії», п.5.5.5. ПРРЕЕ, що відповідає порушенню 8.4.2 ПРРЕЕ - «самовільне підключення струмоприймачів до електромережі, що не є власністю ОСР, не санкціоноване ОСР після відключення 30.12.2021; самовільне підключення виконано дротом ПВ-4мм2 від клемних колодок стояка до струмоприймачів квартири поза приладом обліку з порушенням схеми обліку відкрито, виявити яке при контрольному огляді можливість існувала» (а.с.26).
Відповідно до прийнятого комісією рішення, відповідачка зобов`язана була сплатити 5831,66грн. за недовраховану електроенергію за період нарахування з 30.12.2021 по 17.01.2022.
Відповідачка нараховану суму за вказане порушення в добровільному порядку не сплатила
Частинами 1-4 ст.12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В тому числі, суд враховує вимоги ст.80 ЦПК України, зокрема достатність доказів для вирішення справи, наданих до суду.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає встановленим факт порушення прав позивача, тому позовні вимоги щодо стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію в розмірі 1840,97 грн., інфляційну складову та 3% річних вказаного боргу в загальному розмірі 804,66грн., заборгованість за необліковану електричну енергію в розмірі 5831,66грн. є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до положень статті 141 ЦПК України суд покладає на відповідача в повному обсязі сплачений позивачем судовий збір в розмірі 2684грн.
На підставі викладеного, керуючись статтями 4, 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268, 279, 354 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту та необліковану електричну енергію - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Згідно загального порядку оскарження, рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: Л.М. Осіпенко