Справа № 643/3366/22
Провадження № 2/643/113/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.05.2023 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Семенової Я.Ю.,

за участю секретаря судового засідання - Степанюк Д.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , поданою в особі представника адвоката Козаченко Вікторії Іванівни, до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Шоста Харківська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 в особі представника адвоката Козаченко В.І. звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Шоста Харківська міська державна нотаріальна контора, в якому просить визначити їй додатковий строк, тривалістю у чотири місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Харкові.

В обґрунтування пред`явлених позовних вимог посилалася, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її матір ОСОБА_2 . Після смерті матері відкрилась спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1 та яка належала її матері за життя на праві приватної власності. Зазначила, що інших спадкоємців, передбачених законом, немає, вона є єдиною дочкою померлої ОСОБА_2 , на час смерті матері та тривалий час до цього проживала разом з матір`ю в її квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , позаяк її мати за віком та станом здоров`я потребувала стороннього догляду та допомоги. Посилалася, що строк для прийняття спадщини в установленому законом порядку після смерті її матері сплинув 06 квітня 2022 року, однак до цієї дати вона з відповідною заявою до нотаріуса не звернулася, позаяк їй перешкоджали не залежні від неї обставини, як особисті, так і загальні. Зазначила, що у зв`язку з повномасштабним вторгненням рф на територію України 24 лютого 2022 року та через події, які, в зв`язку з цим, відбувалися в м. Харкові, вона була вимушена покинути місто Харків та евакуюватися в інший регіон, а тому об`єктивної змоги звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини вона не мала. Поряд з цим, як на це посилається позивач, нотаріальні дії в умовах воєнного стану вчиняються з урахуванням положень постанови КМУ «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28 лютого 2022 року №164 з відповідними змінами та доповненнями. Посилалася, що п. 3 вказаної Постанови КМУ установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Виходячи зі змісту вказаної Постанови КМУ вона вважала, що строк звернення із заявою про прийняття спадщини у шість місяців нею не пропущений, оскільки в квітні 2022 року вже діяв воєнний стан, який неодноразово продовжувався та продовжує тривати. Вона помилково вважала, що чотири місяці обраховуються не з дати закінчення шестимісячного строку, визначеного законом для прийняття спадщини, а безпосередньо після закінчення воєнного стану, зокрема, з 21.11.22 (остання дата Указу президента України про продовження дії воєнного стану) по 21.03.2023 відповідно. Обраховуючи строки таким чином, 23.11.2022 вона звернулася з письмовою заявою до Шостої ХМДНК із заявою про прийняття спадщини, при цьому Третя Харківська міська державна нотаріальна контора за місцем розташування спадкового майна, тимчасово не працювала. За результатами розгляду її заяви про прийняття спадщини Шостою ХМДНК їй було письмово повідомлено, що строк, встановлений вимогами закону для прийняття спадщини нею пропущений та їй необхідно звернутися до суду із заявою про продовження такого строку. Зазначає, що вказаний строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, що обумовлені тим, що вона є особою з інвалідністю ІІ групи за загальним захворюванням, що після початку повномасштабного вторгнення рф на територію України, вона, перебуваючи у хворобливому стані, змушена була евакуюватися з міста Харкова у більш безпечне місце. З огляду на викладене, просить суд визнати поважними причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк на подання такої заяви тривалістю у чотири місяці.

Відповідач Харківська міська рада процесуальним правом на подання відзиву на позовну заяву не скористалася, будь-яких заяв або клопотань від відповідача на адресу суду не надходило.

Представник третьої особи Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори надав суду заяву про можливість розгляду справи за відсутності їх представника.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 26 грудня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху, позивачці установлювався строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 03 січня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено проведення підготовчого засідання.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 17 лютого 2023 року підготовче провадження по справі закрито, призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом учасників справи.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 11 квітня 2023 року задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_3 адвоката Козаченко В.І. про витребування доказів, витребувано у Шостої та Третьої Харківської державної нотаріальної контори засвідчену копію спадкової справи щодо майна померлої ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , відомості, чи звертався хтось із заявою про прийняття чи відмову від спадщини, чи видавалися свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та чи залишала вона заповіт на випадок своєї смерті.

17 квітня 2023 року на виконання ухвали суду про витребування доказів від Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшли: Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 13.03.2023, Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину). Від Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшли відомості, що спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не заводилася, із заявами про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини після зазначеного спадкодавця до нотаріальної контори ніхто не звертався.

Позивачка ОСОБА_2 у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила задовольнити їх в повному обсязі, в обґрунтування позовних вимог посилалася на обставини, як вони зазначені у позовній заяві. Зазначила, що є особою з інвалідністю ІІ групи з 01.10.2021 безстроково, оскільки має захворювання на рак крові (лімфому). Коли померла її матір ОСОБА_2 , вона відразу не мала змоги звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки була у стресовому стані та мала незадовільний стан здоров`я через наявну в неї тяжкої хвороби. З початком повномасштабного вторгнення рф на територію України в її будинок потрапив снаряд, тому вона евакуювалася з волонтерами спочатку до м. Кременчука, а в подальшому виїхала за кордон. Посилалася, що заяву про прийняття спадщини до Шостої ХМДНК вона направила поштовим зв`язком 23 листопада 2022 року, коли дізналася, що невірно обраховувала зупинення постановою КМУ строків на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Також зазначила, що до смерті матері вона проживала разом з нею, хоча перебувала на реєстраційному обліку за іншою адресою, матір була похилого віку, а також внаслідок отриманої травми самостійно собою опікуватися не могла, а відтак, вона фактично вступила в управління спадковим майном. Просила визначити їй строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері тривалістю у чотири місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування вимог щодо визначення їй строку для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини саме у чотири місці зазначила, що вона у травні буде проходити черговий курс хіміотерапії в м. Києві, а тому у менший, ніж чотири місяці строк, не зможе вкластися.

Представник відповідача Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином та своєчасно. Оскільки позивачем позовну заяву було пред`явлено засобами підсистеми «Електронний суд», 02.01.2023 позивачем на виконання вимог абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України на адресу відповідача було направлено копію позовної заяви з доданими до неї документами листом з описом вкладення, про що в матеріалах справи містяться докази. 09 січня 2023 року повноважним представником Харківської міської ради отримано ухвалу суду про відкриття провадження у справі, судові повістки, які направлялися на адресу відповідача були отримані повноважним представником відповідача, про що в матеріалах справи містяться рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень. Про причини неявки представник відповідача суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не направив.

Представник Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, від в.о. завідувача Шостоїї Харківської міської державної нотаріальної контори Світлани Афанасьєвої надійшла заява про розгляд справи за відсутності їх представника.

За правилами п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд, беручи до уваги, що всі учасники справи належним чином та своєчасно сповіщені про дату, час і місце розгляду справи, вважає за можливе проводити розгляд заяви за відсутності представника відповідача Харківської міської ради та представника третьої особи. При цьому суд зважає на присутність у судовому засіданні позивачки та відсутність її заперечень щодо розгляду справи за відсутності учасників справи, які не з`явилися в судове засідання.

Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами.

Як установлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що знаходить своє підтвердження копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 08 жовтня 2021 року, про що 08 жовтня 2021 року складено актовий запис № 18490 (а.с. 19).

Зі змісту свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 28 липня 1964 року Ленінським р/в РАЦС, убачається, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася ОСОБА_1 , батьками якої є: батько ОСОБА_4 , мати ОСОБА_2 (а.с. 24).

Виходячи з наведеного, знаходить своє підтвердження обставина того, що ОСОБА_1 , позивач у справі, є дочкою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого за підписом голови виконавчого комітету Московської районної ради м. Харкова, квартира АДРЕСА_1 на підставі рішення виконавчого комітету Московської районної ради м. Харкова №355/15 від 10.10.2006, належить на праві приватної власності ОСОБА_2 (а.с. 40).

Згідно з Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 27.11.2006, номер витягу: 12664162, складеним КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», квартира АДРЕСА_1 , на праві приватної власності належить ОСОБА_2 (а.с. 37).

Згідно зі свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 , виданим Ленінським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Харкова, 09 грудня 2000 року шлюб, зареєстрований між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 розірвано, про що зроблено запис за № 445 (а.с. 145).

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого міським відділом реєстрації актів цивільного стану №4 Харківського обласного управління юстиції, ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_4 , про що складено відповідний актовий запис в Книзі реєстрації смертей 10 квітня 2006 року за № 5508 (а.с. 146).

Таким чином знаходять своє підтвердження обставини того, що на день смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , вона не перебувала у зареєстрованому шлюбі, більш того, батько позивачки ОСОБА_4 , помер у 2006 році.

Як убачається з довідки №17 від 01.12.2022, виданою ОСББ «Київ», ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з 2012 року проживала та проживає за адресою: АДРЕСА_2 . Квартира за цією адресою зареєстрована на матір ОСОБА_1 ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , в квартирі залишилася проживати ОСОБА_1 . Комунальні платежі та внески в ОСББ здійснювалися та наразі сплачуються ОСОБА_1 (а.с. 29-31).

23 листопада 2022 року засобом поштового зв`язку ОСОБА_1 звернулася до Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, в якій, серед іншого, повідомляє, що вимушена тимчасово проживати за адресою: АДРЕСА_3 (а.с. 27).

30 листопада 2022 року листом № 1477/01-16 за підписом в.о. завідувача Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Світлани Афанасьєвої, ОСОБА_1 повідомлено, що строк для прийняття спадщини нею пропущений, зазначено, що на період воєнного стану строк для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється, але не більше ніж на чотири місяці, тобто строком для прийняття нею спадщини було 06 серпня 2022 року. Також роз`яснено, що для продовження строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 необхідно звернутися до суду, зазначено, що місце відкриття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не відноситься до Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори (а.с. 28).

Згідно з Інформаційною довідкою із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №72142480, виданою 13.04.2023 Третьою Харківською міською державною нотаріальною конторою, інформація про наявність заповітів або спадкових договорів ОСОБА_2 у Спадковому реєстрі відсутня (а.с. 129).

Відповідно до Інформаційної довідки із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №72142471, виданої 13.04.2023 Третьою Харківською міською державною нотаріальною конторою, інформація про наявність заведених спадкових справ та виданих на їх підставі свідоцтв про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 у Спадковому реєстрі відсутня (а.с. 130).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є особою з інвалідністю ІІ групи безстроково з 01.10.2021, що знаходить своє підтвердження довідкою до акта огляду медико-соціальної експертної комісії серії 12 ААВ № 321295 (а.с. 38).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

За правилами ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою.

Перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть (EAST WEST ALLIANCE LIMITED v. UKRAINE, № 19336/04, § 166-168, ЄСПЛ, від 23 січня 2014 року).

Разом з тим, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Проте, законодавство не встановлює конкретного переліку поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, і такі причини оцінюються судом на власний розсуд в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи.

Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

Рішення суду може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Оскільки позивачці з 01.10.2021 року встановлено статус особи з інвалідністю ІІ групи, у зв`язку із тяжким захворюванням, суд вважає поважними наведені нею причини пропуску строку подачі заяви для прийняття спадщини.

Окрім того, Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» відповідно до пункту 31 частини першої статті 85 Конституції України та статті 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Верховною Радою України вказаний вище указ було затверджено.

У подальшому строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався Указами Президента України, зокрема Указом Президента України № 757/2022 від 7 листопада 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України № 2738-IX від 16 листопада 2022 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 5 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, та такий продовжує діяти на теперішній час.

Вказані обставини, на думку суду, перешкодили ОСОБА_1 , як спадкоємиці за законом, вчасно звернутись із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини.

Серед іншого, суд враховує ту обставину, що після смерті матері ОСОБА_1 фактично вступила в управління спадковим майном та мала «законні» сподівання на набуття у власність спадкового майна, що підтверджується фактом звернення у листопаді 2022 року до нотаріальної контори, суд вважає, що вказані позивачкою причини пропуску строку звернення до нотаріуса є поважними та об`єктивними. Більш того, як це знаходить своє підтвердження довідкою голови правління ОСББ «Київ» Г.В. Гуртової, складеною за №17 від 01.12.2022, з 2012 року ОСОБА_1 проживала та продовжує проживати в квартирі АДРЕСА_1 , що є адресою смерті спадкодавця ОСОБА_2 та, відповідно, місцем відкриття спадщини.

Відмова позивачці у наданні строку для вступу у спадщину буде непропорційним втручанням у її право на отримання у власність спадкового майна.

При цьому суд зазначає, що позивачка в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Ураховуючи, що після смерті ОСОБА_2 позивачка є спадкоємицею за законом, інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не зверталися, позивачка вчасно не звернулася до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини через наявні в неї об`єктивні обставини, а територіальна громада не зверталася до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою, а тому причини, через які позивачка пропустила строк для прийняття спадщини, суд визнає поважними.

Незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог, як про це дійшов висновку Верховний Суд у складі Касаційного цивільного суду в постанові, прийнятій 17.10.2018 по справі №681/203/17-ц.

Таким чином, з метою недопущення порушення спадкових прав позивачки ОСОБА_1 та відповідно відновлення її законних прав як спадкоємця в порядку спадкування за законом, що відповідатиме верховенству права, суд вважає за необхідне визначити позивачці строк у чотири місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, як про це просила у пред`явленому позові та у судовому засіданні ОСОБА_1 , буде достатнім строком для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 11, 12, 13, 81, 89, 209, 247, 258, 263-265 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 , поданий в особі представника адвоката Козаченко Вікторії Іванівни, до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Шоста Харківська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , додатковий строк тривалістю у чотири місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Харкові.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , реєстраційний номер облікової карти платника податків: НОМЕР_5 , зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування): АДРЕСА_4 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_3 ;

відповідач Харківська міська рада, , адреса місцезнаходження: 61003, м. Харків, майдан Конституції, №7;

третя особа Шоста Харківська міська державна нотаріальна контора, адреса місцезнаходження: 61022, м. Харків, майдан Свободи, № 5.

Повне судове рішення складено і підписано 19 травня 2023 року.

Суддя: Я.Ю. Семенова