ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/192/22
провадження № 2/753/850/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2023 року Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Дядейко К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ТОВ „АВІАКОМПАНІЯ СКАЙАП" про визнання бездіяльності незаконною, стягнення компенсації у зв`язку із скасування авіарейсу, відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «АВІАКОМПАНІЯ СКАЙАП» про визнання бездіяльності незаконною, стягнення компенсації у зв`язку із скасування авіарейсу, відшкодування моральної шкоди.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 12.11.2021 року позивачем було придбано квиток у ТОВ «Авіакомпанія Скайап» - SQP , бронювання - L8MMOR, на рейс PQ322 з Алмати до Києва (Almaty - Boryspil International Airport) (виліт о 05:55 годині 28.12.2021 року - прибуття о 08:40 годині 28.12.2021 року), вартість - 135 USD.

В подальшому, о 20:45 годині 14.12.2021 року відповідач повідомив позивача про те, що у зв`язку з оптимізацією польотної програми, відповідач змушений скасувати рейси за напрямком Алмати - Київ в період з 25.12.2021 року по 15.01.2022 року включно.

Таким чином, позивач вказує, що її було повідомлено про скасування рейсу менше, ніж за два тижні до часу відправлення, що є слугує правовою підставою для виплати компенсації передбаченої ч. 1 ст. 105 Повітряного кодексу України у розмірі 600 Євро та визнанні бездіяльності відповідача незаконною.

Крім того, позивач вказує не змогла прибути до України відповідно до запланованого часу, що завдало їй значних переживань, оскільки довелося комунікувати з перевізником про бронювання додаткових квитків для повернення в Україну. Також, позивач через емоційні переживання пов`язані зі скасуванням рейсу страждала від безсоння та нервових напружень, що завдало їй значних душевних страждань, які полягали у порушенні життєвого укладу та планів на відпочинок, а тому просила суд відшкодувати моральну шкоду у розмірі 2 000 грн.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 18 лютого 2022 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання.

У відповідності до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

В судовому засідання в режимі відеоконференції позивач позовні вимоги підтримала з підстав викладених у позові та просила суд їх задовольнити повністю.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надіслав. Про причину неявки суд не повідомив, відзиву та інших заяв з процесуальних питань від нього до суду не надходило.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність відповідача за наявними матеріалами справи та ухвалити заочне рішення відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України оскільки позивач не заперечувала проти заочного розгляду справи.

Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, заслухавши в режимі відеоконференції позивача, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 12.11.2021 року ОСОБА_1 було придбано квиток у ТОВ «Авіакомпанія Скайап» - SQP , бронювання - L8MMOR, на рейс PQ322 з Алмати до Києва (Almaty - Boryspil International Airport) (виліт о 05:55 годині 28.12.2021 року - прибуття о 08:40 годині 28.12.2021 року), вартість - 135 USD.

В подальшому, о 20:45 годині 14.12.2021 року відповідач повідомив позивача про те, що у зв`язку з оптимізацією польотної програми, відповідач змушений скасувати рейси за напрямком Алмати - Київ в період з 25.12.2021 року по 15.01.2022 року включно.

Так, Повітряний кодекс України встановлює правові основи діяльності в галузі авіації. Державне регулювання діяльності в галузі авіації та використання повітряного простору України спрямоване на гарантування безпеки авіації, забезпечення інтересів держави, національної безпеки та потреб суспільства і економіки у повітряних перевезеннях та авіаційних роботах.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 Повітряного кодексу України положення Розділу XIII «Права пасажира, на компенсацію у разі відмови у перевезенні, скасування чи тривалої затримки авіарейсів» застосовуються до пасажирів, які вирушають з/до аеропорту, розташованого на території України, а також до пасажирів, які вирушають з/до аеропорту, розташованого в іншій країні, до/з аеропорту, розташованого на території України.

Положення цього розділу застосовуються до пасажирів (регулярних та чартерних рейсів), яким відмовлено у перевезенні проти їхньої волі або рейс яких скасовано чи затримано, за умови, що пасажир має підтверджене бронювання на відповідний рейс та присутній для проходження реєстрації у час, що передбачений правилами авіаперевізника та письмово зазначений (включаючи електронні засоби), або, якщо час реєстрації не зазначено, не пізніше ніж за 45 хвилин до зазначеного часу відправлення, чи забронював рейс, який затримано/перенесено авіаперевізником або фрахтувальником повітряного судна (туроператором) на інший рейс незалежно від причин затримки/перенесення.

Відповідно до ч. 1 ст. 105 Повітряного кодексу України у разі скасування рейсу пасажирам має бути запропоновано обслуговування відповідно до частини другої статті 104 цього Кодексу та компенсацію відповідно до частин п`ятої і шостої статті 104 цього Кодексу.

Пасажир має право на компенсацію, якщо його не поінформовано про скасування рейсу, зокрема, щонайменше за два тижні до запланованого часу відправлення.

Повітряний кодекс України не містить правил обчислення строків. Однак відповідно до ч. 18 ст. 100 Повітряного кодексу України до договорів на повітряне перевезення, в тому числі до чартерних перевезень та інших цивільно-правових відносин, пов`язаних з повітряними перевезеннями, які не врегульовані положеннями цього Кодексу або міжнародними договорами України, застосовуються положення ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 ЦК України строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення.

Відповідно до ст. 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Разом з тим строк, що визначений тижнями, спливає у відповідний день останнього тижня строку (ч. 4 ст. 254 ЦК України).

Як вбачається з матеріалів, відповідач повідомив позивача про скасування рейсів за напрямком Алмати - Київ в період з 25 грудня 2021 року по 15 січня 2022 року включно о 20:45 14.12.2021 року.

Судом також встановлено, що надіслане відповідачем повідомлення було з порушенням двотижневого строку.

Відповідно до ч. 5 ст. 104 Повітряного кодексу України, якщо пасажирам відмовлено у перевезенні проти їхньої волі, перевізник має виплатити їм компенсацію у таких розмірах: - 250 євро - для рейсів дальністю до 1500 кілометрів; - 400 євро - для рейсів дальністю від 1500 до 3500 кілометрів; - 600 євро - для рейсів дальністю понад 3500 кілометрів.

Згідно із загально доступною інформацією відстань між Міжнародним аеропортом Алмати та Аеропортом Бориспіль складає 3 536, 83 км.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 Повітряного кодексу України, перевізник не зобов`язаний виплачувати компенсацію, передбачену частинами п`ятою і шостою статті 104 цього Кодексу, якщо він може надати підтвердження того, що причиною скасування рейсу була дія непереборної сили або надзвичайна ситуація, якій не можна було запобігти, навіть якби було вжито усіх заходів.

При цьому, відповідачем не надано суду доказів підтвердження того, що причиною скасування рейсу була дія непереборної сили або надзвичайна ситуація, якій не можна було запобігти.

Таким чином суд вважає, що вимоги позивача в частині стягнення компенсації у розмірі 600 Євро, є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню в даній частині.

При цьому суд, відмовляє у визнанні бездіяльності ТОВ «АВІАКОМПАНІЯ СКАЙАП» незаконною, оскільки позивачем не надано документів щодо звернення з заявою до відповідача про виплату їй компенсації. При цьому, 23.12.2021 року ОСОБА_1 відповідачем було направлено на електронну скриньку квиток на рейс авіакомпанії «AirAstana» на 29.12. 2021 року Алмати -Київ № PN56 1920 2040 , яким вона скористалася.

Що стосується заявленої позивачем вимоги про стягнення моральної шкоди у розмірі 2 000 грн., судом встановлено наступне.

Відповідно до статті 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Частиною другою цієї статті передбачено, що моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Крім того, відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», зі змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду № 5 від 25.05.2001 року , спори про відшкодування заподіяної фізичній чи юридичній особі (немайнової) моральної шкоди розглядаються тоді, коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції або випливає з її положень; у випадках поширення відомостей, що не відповідають дійсності і порочать честь, гідність чи ділову репутацію, заподіяння шкоди діяннями іншої особи, яка порушила законні права громадянина чи організації, якщо вона не доведе, що моральна шкода завдана не з її вини, а також якщо відшкодування моральної шкоди встановлено іншими законами України.

Постановою визначається, що під моральної шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди № 4 від 31.03.1995 року встановлено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина.

У позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що не змогла прибути до України відповідно до запланованого часу, що завдало їй значних переживань, оскільки довелося комунікувати з перевізником про бронювання додаткових квитків для повернення в Україну. Також, позивач через емоційні переживання пов`язані зі скасуванням рейсу страждала від безсоння та нервових напружень, що завдало їй значних душевних страждань, які полягали у порушенні життєвого укладу та планів на відпочинок, однак не надає жодних доказів на підтвердження того, чому моральна шкода оцінена саме в 2 000 грн.

При цьому, ОСОБА_1 не обґрунтовує наявність вини відповідача у завданій моральній шкоді, наявність причинно-наслідкового зв`язку між неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю та наслідками таких рішень, дій чи бездіяльності для позивача.

Згідно зі ст.ст. 12-13 та 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Як визначено в ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відшкодування моральної (немайнової) шкоди служить виключно меті захисту особистих немайнових прав, які є абсолютними, право особи на відшкодування моральної шкоди виникає за умов порушення права цієї особи, наявності такої шкоди та причинного зав`язку між порушенням та моральною шкодою.

Вказані позивачем причини завдання їй моральної шкоди, спричинені поведінкою відповідача, об`єктивно не підтверджені належними та допустимими доказами і не є підставою для відшкодування моральної шкоди за ст. стст. 23, 1167 ЦК України, тому суд приходить до висновку, про відмову в задоволенні позовних вимог в частині відшкодування моральної шкоди.

Судові витрати відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України покладаються на відповідача пропорційно задоволених вимог.

На підставі викладеного та керуючись статями 10, 12, 13, 81, 83, 141, 258, 263, 265, 268, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ТОВ „АВІАКОМПАНІЯ СКАЙАП" () на користь ОСОБА_1 600 євро компенсації у зв`язку із скасування авіарейсу PQ322 від 28.12.2021 року сполученням Алма-Ати - Київ.

В задоволенні частини позову ОСОБА_1 до ТОВ „АВІАКОМПАНІЯ СКАЙАП" про визнання бездіяльності незаконною, відшкодування 2 000 грн. моральної шкоди відмовити.

Стягнути з ТОВ „АВІАКОМПАНІЯ СКАЙАП" () на користь держави 1073 грн. 60 коп. судового збору.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Дарницького районного суду м. Києва протягом 30 днів з дня отримання його копії відповідачем.

Апеляційна скарга на заочне рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня виготовлення повного тексту заочного рішення.

Повний текст рішення виготовлено 12.05.2023 року.

Суддя :