Справа № 357/5713/23
Провадження № 2/357/1886/23
У Х В А Л А

19.05.2023 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ярмола О. Я. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів,-

В С Т А Н О В И В:

17.05.2023 року ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із позовом про стягнення коштів в сумі 12518,55 грн з ОСОБА_2 . Одночасно з цим звернувся до суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 175-177 Цивільного процесуального кодексу (ЦПК) України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2023 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня - 2684 гривня.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання заяви майнового характеру фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем при зверненні до суду заявлено клопотання про відстрочення від сплати судового збору.

Відповідно до вимог ст. 136 ЦПК України, та положеннями ст. 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Для звільнення чи відстрочення від сплати судового збору позивачу необхідно надати суду належні докази щодо важкого майнового стану, який не дає можливості сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі.

У своєму клопотанні позивач вказує, що він є безробітним, не отримує жодних доходів чи соціальних виплат, має лише мізерні доходи від тимчасових підробітків, яких йому вистачає виключно на харчування, а тому не має можливості сплатити судовий збір. В підтвердження вказаному долучає Відомості з державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, копію довідки Білоцерківської філії Київського обласного центру зайнятості, в підтвердження того, що ОСОБА_1 на обліку, як безробітний не перебуває.

У своїй постанові від 20.04.2023 року по справі № 990/13/223 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутне матеріальне становище скаржника, що відповідно унеможливлює здійснити оплату судових витрат. Виписки по картці/рахунку та відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків не достатньо для визначення й визнання майнового стану скаржника таким, щоб звільнити його від сплати судового збору. З цих документів також не можна визначити, що у скаржника немає інших доходів.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014№ 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону № 3674-VIтастатті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Дослідивши подане клопотання, суд приходить до висновку, що позивач не надав суду належних і допустимих доказів, щодо обґрунтованості відстрочення сплати судового збору.

Згідно ч. 5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, позивачем до матеріалів справи долучено копію витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень, не в повній мірі, з якого неможливо встановити другого співвласника квартири АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного позивачу необхідно надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 1073,60 грн, а також копію повного витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно дост.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175і177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.175,177,185, ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Попередити про те, що в разі не усунення недоліків позовної заяви в установлений строк, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя О. Я. Ярмола