Справа №336/4211/23
Провадження № 2/336/2133/2023
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 травня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Звєздова Н.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користування а розпорядженні житловим будинком, визнання незаконним та скасування рішення виконкому Новояковлівсьої сільської ради, визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майн, скасування державної реєстрації права власності на житловий будинок, реєстрацію права власності на житловий будинок в Державному реєстрі речових прав, -

встановила:

Позивач ОСОБА_3 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить: 1) визнати незаконним та скасувати рішення виконавчого комітету Новояковлівської сільської ради від 23.06.2011 №15 про оформлення права власності ОСОБА_2 на належний йому житловий будинок АДРЕСА_1 ; 2) визнати незаконним свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 06.09.2011 (без номеру), видане Новояковлівською сільською радою на ім`я ОСОБА_2 на житловий будинок АДРЕСА_1 ; 3) скасувати з закриттям розділу державної реєстрації права власності ОСОБА_2 на житловий будинок АДРЕСА_1 (інша адреса: АДРЕСА_1 ) в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та в Реєстрі прав власності на нерухоме майно; 4) зареєструвати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_1 на житловий будинок АДРЕСА_1 (інша адреса: АДРЕСА_1 ), який належить йому на підставі свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок від 18.07.1995 року, виданого виконавчим комітетом Оріхівської районної ради народних депутатів Запорізької області та зареєстрованого 18.07.1995 Пологівським бюро технічної інвентаризації в книзі №4 за реєстровим номером №210.

Дослідивши заяву з додатками, суддя вважає, що подану заяву належить залишити без руху, виходячи з наступного.

Згідно з вимогами ст. 185 ЦПК України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 175, 177 цього Кодексу та чи належить позовну заяву розглядати за правилами цивільного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

У позовній заяві повинні міститися не лише позовні вимоги та викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а й мають бути зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Від змісту позовної заяви залежать дії суду щодо вирішення питання проведення подальших процесуальних дій по розгляду справи по суті, про визначення обставин, що мають значення для її вирішення, визначення суб`єктного складу спірних правовідносин, дослідження доказів тощо.

Від змісту позовних вимог залежить і позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, для реалізації якого має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Тому позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо дотримання процесуального порядку форми та змісту позовної заяви.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в п. 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», резолютивна частина повинна мати вичерпні, чіткі, безумовні й такі, що випливають із встановлених фактичних обставин, висновки по суті розглянутих вимог і залежно від характеру справи давати відповіді на інші питання, зазначені у статтях 263-267 ЦПК України. У ній, зокрема, має бути зазначено й висновок суду по суті позовних вимог: які саме права позивача визнано або поновлено; конкретні дії, які відповідач повинен вчинити та на чию користь, або інший передбачений законом спосіб захисту порушеного права.

Тобто, в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Розглянувши вказану позовну заяву вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. 175-177 ЦПК України, а тому згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Положеннями ч.3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, позивачем порушено вищевказані вимоги з огляду на наступне.

Згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Так, у позові ОСОБА_1 , зазначаючи відповідачем лише ОСОБА_2 , фактично заявляє вимоги, які не мають жодного відношення до останнього, як то п.1,2,3 позовних вимог. Вказані вимоги стосуються рішень, які вчинені або повинні бути вчиненими виконавчим комітетом Новояковлівської сільської ради та державним реєстратором. Однак вказані особи не залучено у позові в якості учасників (відповідач, третя особа).

Суд звертає увагу на те, що відповідно до ч.1 ст.177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Позов ОСОБА_1 зазначено як «про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні житловим будинком…» проте, у прохальній частині відсутні вказані вимоги.

Суд звертає увагу, що заявляючи вимогу про «усунення перешкод», позивач повинен зазначити, яким саме чином (способом) повинні бути усунуті перешкоди і хто їх повинен виконати, з зазначенням доказів існування таких перешкод.

Отже, зазначені позовні вимоги належить конкретизувати таким чином, щоб вони були спрямовані на ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів позивача. При цьому, у позовній заяві належить обґрунтувати у чому саме полягає порушення, невизнання або оспорювання відповідачем прав, свобод чи інтересів позивача.

Суд звертає увагу на те, що ОСОБА_1 зазначивши відповідачем ОСОБА_2 не зазначає дати народження, РНОКПП, паспортних даних та місця реєстрації останнього, що позбавляє суд здійснити запити до відповідних державних установ задля встановлення місця реєстрації/проживання відповідача, а також інших його особистих даних.

Крім того, суд зауважує на тому, що зазначаючи адресу відповідача як «останнє відоме зареєстроване місце проживання» фактично суперечить обставинам, які він зазначає у позові.

Так, позивач як на доказ обґрунтованості звернення з вказаним позовом до суду посилається на Лист №01/02-17 від 02.01.2023 Комишуваської селищної ради Запорізького району Запорізької області, згідно якого «на земельній ділянці ( АДРЕСА_2 ),…яка належить на праві власності ОСОБА_2 …фактично знаходиться недобудований житловий будинок. За вказаною адресою ніхто не зареєстрований та не проживає».

Частинами 2-4 ст. 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані: 1)виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

У пункті 7 Постанови Пленуму ВСУ №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

З огляду на вищевказане, позивач повинен чітко в межах закону виконувати свої обов`язки щодо надання доказів по справі.

Доказами, у контексті статті 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказами у цивільному процесі можуть бути: письмові, речові та електронні докази; висновки експертів; показання свідків.

Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинне бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Позивачем не надано клопотання про витребування відповідних доказів, які стосуються особистих даних відповідача ОСОБА_2 в порядку ст. 84 ЦПК України, як і не надано доказів того, що він звертався з відповідними запитами до установ та йому було відмовлено у надання такої інформації.

Також у позові ОСОБА_1 попереднім (орієнтовним) розрахунком суми судових витрат, які поніс і очікує понести у зв`язку із розглядом справи зазначає 6000 гривень, до яких увійшли витрати на правничу допомогу по складанню позову, заяв клопотань та можливих інших витрат.

Однак, в обґрунтування вказаного, до позову не надано доказів отримання правничої допомоги (укладання договору, тощо).

Зазначене вимагає від позивача навести у позовній заяві чіткі формулювання своїх позовних вимог із зазначенням доказів.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 185 ЦПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надати позивачу строк для усунення недоліків відповідно до цієї ухвали і роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною і йому повернута.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 185, 260 ЦПК, суддя,-

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користування а розпорядженні житловим будинком, визнання незаконним та скасування рішення виконкому Новояковлівсьої сільської ради, визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майн, скасування державної реєстрації права власності на житловий будинок, реєстрацію права власності на житловий будинок в Державному реєстрі речових прав - залишити без руху.

Надати позивачці строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених недоліків заяви.

У разі невиконання ухвали в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.С. Звєздова