№ апеляційного провадження: 22-ц/824/7685/2023
Головуючий у суді першої інстанції: Савицький О.А.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Крижанівська Г.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача Крижанівської Г.В.,

суддів Матвієнко Ю.О., Шебуєвої В.А.,

при секретарі Шпирук Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу адвоката Зеленої Наталії Юріївни, подану в інтересах Акціонерного товариства «Сенс-Банк», на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 30 листопада 2022 року, ухвалене у складі судді Савицького О.А., у цивільній справі № 752/20270/21 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Сенс Банк», треті особи: державний реєстратор Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Сорока Валерій Миколайович, приватний нотаріус Київського місткого нотаріального округу Русанюк Золтан Золтанович, про стягнення збитків, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до АТ «Сенс Банк», треті особи: державний реєстратор Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Сорока В.М., приватний нотаріус Київського місткого нотаріального округу Русанюк З.З., про стягнення збитків. Зазначала, що 25 липня 2019 року вона придбала у АТ «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Сенс Банк», квартиру АДРЕСА_1 . Зважаючи на неправомірність реєстрації за АТ «Укрсоцбанк» права власності на вказану квартиру, рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 22 червня 2020 року у справі № 761/41018/19 скасовано рішення про державну реєстрацію права власності на квартиру за АТ «Укрсоцбанк», а також витребувано квартиру з її володіння на користь ОСОБА_2 . Вказувала, що АТ «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Сенс Банк», під час укладення з нею договору купівлі-продажу квартири діяло недобросовісно, в зв`язку з чим їй було завдано збитки. З урахуванням викладеного ОСОБА_1 просила стягнути з АТ «Сенс Банк» на її користь збитки в розмірі 1 454 868,00 грн.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 30 листопада 2022 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Стягнуто з АТ «Сенс Банк» на користь ОСОБА_1 1 466 763,00 грн., з яких 1 454 868,00 грн. - збитки, 11 895,00 грн. - судові витрати по сплаті судового збору.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, адвокат Зелена Н.Ю., яка діє в інтересах АТ «Сенс-Банк», подала апеляційну скаргу. Просила рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Посилається на те, що судом було порушено норми матеріального та процесуального права, неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи. Зазначає, що відповідно до положень ст. 661 ЦК України, вирішуючи питання про грошове стягнення у справах за позовами про захист права приватної власності на майно, суд має виходити з того, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін. За змістом п. 2.1 договору купівлі-продажу квартири від 25 липня 2019 року вартість квартири склала 612 391,20 грн. Вказана ціна встановлена за згодою сторін договору. Також зазначає, що на момент придбання позивачкою квартири, укладений між сторонами договіркупівлі-продажу квартиривід 25 липня 2019 року відповідав усім ознакам дійсності правочину, та не був визнаний судом недійсним, право власності на відчужуване майно було зареєстроване за відповідачем, а тому останній в силу положень ст. 317 ЦК України вправі був його відчужувати. Факт реєстрації права власності на квартиру за банком в державному реєстрі, а також факт посвідчення нотаріусом договору купівлі-продажу квартири від 25 липня 2019 року свідчить про те, що правовстановлюючі документи відповідача на відчужувану ним квартиру перевірялися посадовими особами на предмет їх відповідності вимогам законодавства. Відтак, відповідач являється добросовісним набувачем вищевказаного майна. Станом на момент укладення договору купівлі-продажу квартири від 25 липня 2019 року жодних прав на майно третіми особами не заявлялося, про існування таких прав банку відомо не було. Також, зазначає, що про існування прав третіх осіб на об`єкт продажу відповідачу стало відомо лише з моменту пред`явлення позову ОСОБА_2 до банку у справі № 761/41018/19. А тому в діях відповідача відсутні такі елементи цивільного правопорушення як протиправність діяння та вина. Позивачкою не надано жодних доказів на підтвердження свої вимог, а відтак, у суду були відсутні підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

В судовому засіданні адвокат Півторак Т.О.,який діє в інтересах АТ «Сенс-Банк», апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити з наведених у ній підстав.

Адвокат Мозгова О.О., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , проти доводів апеляційної скарги заперечувала, просила апеляційну скаргу залишити без задоволення з огляду на її безпідставність, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Державний реєстратор КП «Реєстраційне бюро» Сорока В.М., приватний нотаріус Київського місткого нотаріального округу Русанюк З.З. в судове засідання не з`явилися, про час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином, а тому, колегія суддів відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України вважала за можливе слухати справу за їх відсутності.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення, заслухавши пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, 25 липня 2019 року між ОСОБА_3 та АТ «Укрсоцбанк» було укладено договір купівлі-продажу квартири, відповідно до умов якого АТ «Укрсоцбанк» передало у власність (продало) ОСОБА_3 нерухоме майно - квартиру, загальною площею 40,5 кв.м. житловою площею 21,8 кв.м., що складається з однієї кімнати та знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 12-13).

Відповідно до п. 2.1 вказаного договору, за домовленістю сторін майно було продане за ціною 612 391,20 грн. без ПДВ, що сплачені покупцем на рахунок продавця до моменту підписання цього договору, що підтверджується платіжним дорученням № 338811837/7728 від 25 липня 2019 року (а.с. 16).

З 15 жовтня 2019 року АТ «Альфа-Банк» стало правонаступником АТ «Укрсоцбанк» щодо всього майна, прав та обов`язків на підставі передавального акту, затвердженого рішенням № 5/2019 єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк» від 15 жовтня 2019 року.

На позачергових загальних зборах акціонерів АТ «Альфа-Банк» прийнято рішення про зміну найменування юридичної особи. Протоколом загальних зборах акціонерів АТ «Альфа-Банк» №2/2022 від 12 серпня 2022 року змінено найменування банку з АТ «Альфа-Банк» на АТ «Сенс Банк». Відповідні зміни було внесено до статуту товариства та до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 30 листопада 2022 року.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 22 червня 2020 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 04 листопада 2020 року, у справі № 761/41018/19 скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, вчинене державним реєстратором КП «Реєстраційне бюро» Сорокою В.М. за індексним номером 47413047 від 19 червня 2019 року, а саме про державну реєстрацію права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 за АТ «Укрсоцбанк», номер запису про право власності 32054961; витребувано із володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 вказану квартиру (а.с. 17-27, 30-38).

У вказаному рішенні судом встановлено, що квартиру було придбано не у власника, тобто у особи, яка не мала права нею розпоряджатися, адже реєстрація права власності за АТ «Укрсоцбанк» була здійснена з порушеннями Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127.

Посвідчення договору купівлі-продажу, за яким ОСОБА_3 набула право власності на квартиру, здійснювалось з порушенням Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, який затверджено наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за № 282/20595, адже нотаріусом не було встановлено дійсної інформації про зареєстровану неповнолітню особу у квартирі та наявну заборону на відчуження останньої.

Сукупність вказаних обставин зумовила необхідність витребування квартири з володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 .

Відповідно до звіту про незалежну оцінку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , станом на 29 липня 2021 року, ринкова вартість цього майна становить 1 454 868,00 грн. (а.с. 40-41).

З`ясувавши обставини справи, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд першої інстанції дійшов висновку про задоволення позову ОСОБА_1 та стягнення з АТ «Сенс Банк» 1 454 868,00 грн. завданих позивачці збитків. При цьому, ухвалюючи рішення, суд виходив з того, що позивачці внаслідок недобросовісних дій АТ «Укрсоцбанк», правонаступником якого є відповідач, під час укладення з нею договору купівлі-продажу квартири завдано збитки, оскільки в подальшому ця квартира на підставі рішення суду була витребувана з її володіння.

Колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Згідно з ч. 2 ст. 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Згідно з ч. 1 ст. 661 ЦК України у разі вилучення за рішенням суду товару у покупця на користь третьої особи на підставах, що виникли до продажу товару, продавець має відшкодувати покупцеві завдані йому збитки, якщо покупець не знав або не міг знати про наявність цих підстав.

Отже, передумовами для відшкодування збитків на підставі ч.1 ст. 661 ЦК України є вилучення за рішенням суду товару у покупця на користь третьої особи на підставах, що виникли до продажу товару, за умови, що покупець не знав або не міг знати про наявність цих підстав.

Як було встановлено, рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 22 червня 2020 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 04 листопада 2020 року, було скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, вчинене державним реєстратором КП «Реєстраційне бюро» Сорокою В.М. за індексним номером 47413047 від 19 червня 2019 року, на підставі якого було зареєстровано право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , за АТ «Укрсоцбанк», в порядку звернення стягнення АТ «Укрсоцбанк» на предмет іпотеки.

Підставою для ухвалення судом рішення про витребування із володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 квартири за адресою: АДРЕСА_2 , було допущення порушень законодавства при зверненні стягнення АТ «Укрсоцбанк» на вказану квартиру як на предмет іпотеки.

При цьому вказаним рішенням суду встановлено, що приватним нотаріусом КМНО Русанюком З.З. було отримано витяг з Реєстру територіальної громади м. Києва про зареєстрованих осіб у житловому приміщенні, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , згідно якого зареєстровані за вказаною адресою особи були відсутні. Також згідно отриманих інформаційних довідок № 175205629 та № 175205794 від 25 липня 2019 року, відомості про заборону відчуження квартири у відповідному реєстрі були відсутні.

Згідно з п. 1.4 договору купівлі-продажу квартири від 25 липня 2019 року, продавець гарантував, що: незастережних недоліків, які значно знижують цінність або можливість використання майна за цільовим призначенням, немає; від Покупця не приховано обставин, які мають істотне значення для укладення цього Договору; до моменту укладення цього Договору майно нікому іншому не подароване, не продане, іншим способом не відчужене; майно під забороною (арештом) чи у заставі не перебуває, в податковій заставі не перебуває; майно як внесок до статутного капіталу юридичних осіб не передане; обмежень щодо використання майна за призначенням (сервітути тощо) немає; обтяжень, а також будь-яких прав у третіх осіб щодо майна, немає. В квартирі, що відчужується, не зареєстровані малолітні, неповнолітні, непрацездатні особи.

Таким чином судом встановлено, що обставини, які в подальшому стали підставою для вилучення квартири у позивачки виникли ще до її продажу, при цьому позивачка отримуючи квартиру у власність не знала та не могла знати про наявність цих підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відтак, обставини, що встановлені у рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 22 червня 2020 року та постанові Київського апеляційного суду від 04 листопада 2020 року у справі № 761/41018/19 не потребують доказування.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини (рішення від 08 липня 1986 року в справі «Літгоу та інші проти Сполученого Королівства») одним із елементів дотримання принципу «пропорційності» при втручанні в право особи на мирне володіння майном є надання їй справедливої та обґрунтованої компенсації. Тому покупець, у якого вилучається майно, не позбавлений можливості порушувати питання про відшкодування завданих збитків на підставі статті 661 ЦК України. У разі якщо позов власника про витребування майна з чужого незаконного володіння задоволено, покупець цього майна має право відповідно до статті 661 ЦК України звернутися до суду з вимогою до продавця про відшкодування збитків, завданих вилученням у нього товару за рішенням суду з підстав, що виникли до його продажу.

Разом з тим, вирішуючи питання про грошове стягнення у справах за позовами про захист права приватної власності на майно, суд має виходити з того, що вартість спірного майна визначається погодженням сторін, а за його відсутності дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 30 жовтня 2019 року у справі № 640/14719/15-ц.

Відповідно до звіту про незалежну оцінку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , станом на 29 липня 2021 року, ринкова вартість цього майна становить 1 454 868,00 грн. Будь-яких доказів на спростування такої вартості відповідачем не надавалось.

Відтак, враховуючи, що позивачці внаслідок недобросовісних дій АТ «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Сенс Банк», під час укладення з нею договору купівлі-продажу квартири завдано збитки, оскільки в подальшому ця квартира на підставі рішення суду була витребувана з її володіння, суд першої інстанції дійшов законного та обґрунтованого висновку про стягнення з АТ «Сенс Банк» на користь ОСОБА_1 збитків в сумі 1 454 868,00 грн.

При цьому, колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що вартість спірного майна за погодженням сторін визначена договором купівлі-продажу квартири від 25 липня 2019 року та склала 612 391,20 грн., оскільки відповідно до положень ст. 661 ЦК України покупцю підлягають відшкодуванню саме збитки, завдані вилученням у нього товару за рішенням суду, а не ціна майна, за яку воно було придбане. У разі відсутності погодження між сторонами вартості майна, розмір збитків визначається дійсною вартість квартири, вилученої у позивача за рішенням суду, що становить грошову суму, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції повно тавсебічно розглянув справу, надав всім доводам заявника належну правову оцінку, оцінив належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності та постановив законне, правильне по суті і справедливе судове рішення.

При апеляційному розгляді справи порушень норм матеріального і процесуального права, які є підставою для скасування рішення суду, в справі не виявлено.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду без змін.

Керуючись ст.ст. 268, 367, 374, 375, 381-383 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката Зеленої Наталії Юріївни, подану в інтересах Акціонерного товариства «Сенс-Банк», залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 30 листопада 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повне судове рішення складено 18 травня 2023 року.

Суддя-доповідач

Судді