Справа № 357/5708/23
Провадження № 2/357/1884/23
У Х В А Л А

19.05.2023 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бебешко М. М. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ спільного майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

17 травня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаною позовною заявою, яку було зареєстровано судом та відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана на розгляд судді Бебешко М.М.

Позовна заява не може бути прийнята судом до розгляду та вирішено питання про відкриття провадження, оскільки позивачем не дотримано вимог пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України та ч.5 ст.177 ЦПК України.

Частиною 4 ст.177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява, крім інших обов`язкових реквізитів, має містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Як зазначено в п.2 ч.1 ст.176 цього Кодексу - ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача. Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Разом з тим, позивач подав звіт про орієнтовну вартість житлового будинку АДРЕСА_1 станом 01 жовтня 2021 року та не надав оцінку вартості земельної ділянки площею 0,0877 га з кадастровим номером: : 03:044:0012, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

У відповідності до ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» - звіт про оцінку майна є документом, який містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання, підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Відповідно до ч. 2 ст. 32 цього Закону оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності суб`єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

Належних доказів на підтвердження дійсної вартості нерухомого майна на момент пред`явлення позову позивачем до позовної заяви не додано.

Крім того, позивач подав клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення в даній справі.

Відповідно до частин першої, третьої статті 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення по справі, за таких умов:

1)розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

При зверненні до суду з вимогою про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору, особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження обставин, які слугують підставами, передбаченими чинним законодавством, для задоволення такого роду клопотань. Водночас відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями ст. 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тобто законодавець передбачив можливість відстрочити сплату судового збору лише з підстав пов`язаних з майновим станом сторони.

У клопотанні про відстрочення сплати судового збору сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні підтверджуючі даний факт докази. Такими доказами можуть бути, зокрема, документи, що підтверджують заборгованість перед іншими особами, документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження тощо.

Отже, фактичною підставою для відстрочення сплати судового збору є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному законом розмірі.

У п.29 Постанови Пленуму ВССУ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження скрутного матеріального становища позивачем подано довідку про доходи за період з січня 2022 року по грудень 2023 року, з якої вбачається що останні пенсіонер, перебуває на обліку в Головному управлінні ПФУ в м. Києві та отримав. пенсію за віком в розмірі136139,36 грн. Крім того, згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів на утримання податків ОСОБА_1 у 2022 році отримав дохід в розмірі 20618,05 грн. Суд приходить до висновку про відсутність підстав для відстрочення сплати судового збору.

Отже, позивачу необхідно надати докази дійсної вартості нерухомого майна (земельних ділянок), на підставі чого визначити ціну позову та сплати судовий збір відповідно до Закону, або зазначити вжиті позивачем всі залежні від нього дії для отримання та зазначення в позові доказів вартості нерухомого майна або причини неможливості встановлення точної вартості спірного майна на момент пред`явлення позову.

Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб на місяць з 1 січня 2023 року становить 2684,00 грн.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що остання містить вимогу майнового характеру.

Відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору з 01.01.2023 за подання до суду позовної заяви майнового характеру поданої фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак, суд позбавлений можливості встановити дійсну вартість спірного майна, з метою визнання ціни позову та визначення суми судового збору, оскільки позивачем не подано до суду належних доказів вартості спірного рухомого майна на день звернення до суду з даним позовом.

Таким чином, позивач звертаючись до суду з даною позовною заявою повинен був надати належні докази вартості спірного нерухомого майна (висновок експерта), відповідно чого визначити ціну позову та додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (ч.1 ст.185 ЦПК України).

Судовий збір за подання позовної заяви необхідно сплатити за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у Київ.обл./Білоцерків.міс./22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989, банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0010776, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків, а саме надати належні докази вартості спірного нерухомого майна -житлового будинку та земельної ділянки (висновок експерта) станом на момент пред`явлення позову, відповідно якого визначити ціну позову та додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Частиною 3 ст.185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.175, 185, 260, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

В клопотанні ОСОБА_1 , про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя М. М. Бебешко