Справа № 243/5743/23
Провадження № 2/243/1652/2023
УХВАЛА

Іменем України

23 листопада 2023 року м. Слов`янськ

Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючий суддя Дюміна Н.О.,

за участю секретаря судового засідання Петруся Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Слов`янського міськрайонного суду Донецької області перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 25 жовтня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадженняз повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, проте не використали свого права на безпосередню участь у судовому засіданні.

22.11.2023 представником відповідача до суду подано клопотання про здійснення переходу з розгляду справи у спрощеному позовному провадженні до розгляду справи в порядку загального позовного провадження. В обґрунтування клопотання посилається на те, що відповідач позов не визнає, доводи позивачки вважає необґрунтованими. Також відповідач вважає, що вказана справа має велике значення для їх сім`ї та дітей. Окрім того, від представника відповідача надійшло клопотання про надання сторонам строку для примирення тривалістю в 6 місяців у зв`язку з невизнанням відповідачем позовних вимог. Обґрунтовуючи свої доводи, відповідач зазначає, що вони з позивачкою перебувають у шлюбі майже 20 років, від шлюбу мають двох неповнолітніх дітей. Відповідач має намір зберегти родину та не вбачає вагомих підстав для розірвання шлюбу.

22.11.2023 на адресу суду від представника позивачки надійшла заява, зі змісту якої вбачається, що позивачка та її представник заперечують проти задоволення клопотання представника відповідача про здійснення переходу з розгляду справи у спрощеному позовному провадженні до розгляду справи в порядку загального позовного провадження, оскільки для розгляду справ про розірвання шлюбу призначене спрощене позовне провадження. Крім того представником позивачки та позивачкою було надано суду заяву, зі змісту якої вбачається, що позивачка категорично заперечує проти надання судом строку для примирення. Обґрунтовуючи свої доводи, позивачки зазначає, що їх сімейні відносини припинились чотири роки тому, внаслідок виїзду саме відповідача на постійне місце проживання за кордон, у зв`язку з чим, твердження представника відповідача про проживання сторін однією сім`єю до початку 2022 року та виїзд ОСОБА_3 за кордон лише на початку 2022 року не відповідають дійсності, та приймаючи до уваги, що вже пів року позивач проживає однією сім`єю з іншим чоловіком, з яким будує спільне майбутнє та бажає укласти офіційний шлюб, надання судом сторонам строку для примирення суперечитиме моральним засадам суспільства та у жодному разі буде сприяти не примиренню сторін, а затягуванню розгляду справи

Суд, ознайомившись з клопотаннями про перехід з розгляду справи у спрощеному позовному провадженні із викликом (повідомленням) сторін до розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з даного приводу приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 2 ч.2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, зокрема у порядку: позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи.

Згідно п. 4 ч. 6 ст. 19 ЦПК для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи про розірвання шлюбу.

Згідно ч. 1, 4, 7 ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. Зокрема в порядку спрощеного провадження розглядаються малозначні справи. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин. Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Враховуючи предмет позову, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, суд вважає, що підстав які б перешкоджали розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження представником відповідача не наведені.

З урахуванням вищевикладеного, взявши до уваги категорію та складність спору, обсяг та характер поданих доказів у справі, зокрема предмет та підстави позову, врахувавши положення ст. 277 ЦПК України, відсутні правові підстави для розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження. Невизнання відповідачем позовних вимог не може слугувати підставою для переходу розгляду справи у загальне позовне провадження. Тому, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Ознайомившись з клопотанням представника відповідача про надання сторонам строку для примирення тривалістю в 6 місяців, суд приходить до наступного висновку

Відповідно до положень статті 111 Сімейного кодексу України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

У пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21 грудня 2007 року за № 11 роз`яснено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Передбачене ч. 1 ст. 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення. Суду слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей.

При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

Тобто, зі змісту вказаних норм слідує, що надання строку на примирення є обов`язком, а не правом суду за наявності заперечення сторони проти розірвання шлюбу, крім випадків коли надання такого строку буде суперечити моральним засадам суспільства. Думка сторін враховується судом лише при визначенні строку на примирення.

Як передбачено пунктом 4 частиною 1 статті 251 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Таким чином, врахувавши з одного боку заяву відповідача про надання строку для примирення, який бажає зберегти шлюб з позивачкою, наявність у сторін двох неповнолітніх дітей та з другого боку заперечення позивачки, яка зазначила, що їх сімейні відносини припинились чотири роки тому, та приймаючи до уваги, що вже пів року позивачка проживає однією сім`єю з іншим чоловіком, з яким будує спільне майбутнє та бажає укласти офіційний шлюб суд, вважає за необхідне клопотання представника відповідача про надання сторонам строку для примирення задовольнити частково та надати сторонам строк для примирення тривалістю 1 місяць. Приходячи до зазначених висновків судом не встановлено будь-яких обставин, що суперечили б моральним засадам суспільства та не відповідали інтересам сторін при визначенні строку на примирення.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 253 ЦПК України, провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених п. 4 ч. 1 ст. 251 цього Кодексу до закінчення строку для примирення, визначеного судом.

Керуючись ст. ст. 19, 251, 253, 258-261, 274, 277, 353, 354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання представника відповідача про перехід з розгляду справи у спрощеному позовному провадженні із викликом (повідомленням) сторін до розгляду справи в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу залишити без задоволення.

Клопотання представника відповідача про надання сторонам строку для примирення задовольнити частково.

Надати ОСОБА_3 та ОСОБА_2 строк для примирення тривалістю один місяць, а саме до 25 грудня 2023 року.

Провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, зупинити до закінчення визначеного судом строку для примирення до 25 грудня 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена сторонами протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду.

Ухвала підлягає оскарженню лише в частині зупинення провадження по справі, в іншій частині оскарженню не підлягає.

Суддя Дюміна Н.О.