Справа № 754/6262/22
У Х В А Л А

Іменем України

13 листопада 2023 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого - судді Зотько Т.А.

за участі секретаря судового засідання Нагорної М.В.,

представника позивачки ОСОБА_1 ,

представник малолітнього позивача ОСОБА_2 ,

відповідачки ОСОБА_3 ,

представника відповідачки ОСОБА_4 ,

представника відповідача Ключник А.В. ,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_6 , ОСОБА_7 в особі законного представника ОСОБА_6 до ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , Ключник Анастасії Вадимівни про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулись до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_8 про відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Ухвалою судді від 10.08.2022 року справу було прийнято до провадження та призначено розгляд у підготовчому засіданні.

02.03.2023 позивачкою ОСОБА_6 було подано до суду клопотання про залучення співвідповідачем Ключник А.В. та подано заяву про збільшення позовних вимог.

Згідно ухвали суду, постановленої шляхом внесення до протоколу судового засідання від 31.03.2023, було задоволено клопотання позивачки та залучено до участі в справі в якості співвідповідача Ключник А.В. , в прийняття заяви про збільшення позовних вимог відмовлено.

Ухвалою суду від 05.10.2023 по клопотанню позивачки ОСОБА_6 було витребувано від Деснянського управління поліції ГУНП в м.Києві копію відеозаписів до наступних талонів - повідомлення: №68936 від 25.09.2019, №14711 від 19.03.2021, №28681 від 22.06.2022, №28391 від 20.06.2022, №34954 від 27.07.2022, №34950 від 27.07.2022.

05.06.2023 супровідним листом на адресу суду надійшла позовна заява (уточнена) від ОСОБА_6 , ОСОБА_7 в особі законного представника ОСОБА_6 до ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , Ключник Анастасії Вадимівни про відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

20.06.2023 на подану позивачкою позовної заяви (уточненої) представник відповідача (співвідповідач) - Ключник А.В. подала суду клопотання про залишення позовної заяви (уточненої) про відшкодування моральної (немайнової) шкоди без розгляду, посилаючись на те, що заява містить нецензурну лексику, що принижує честь та гідність інших учасників справи.

В підготовчому засіданні позивачка ОСОБА_6 (у режимі відео конференції) представник позивачки - ОСОБА_1 подану позовну заяву (уточнену) підтримали, просили суд про її прийняття до провадження.

Представник малолітнього позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2 подану позовну заяву (уточнену) підтримав, просив суд про її прийняття до провадження.

Відповідачка ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_4 заперечували проти вказаної позовної заяви (уточненої).

Представник відповідача (співвідповідач) - Ключник А.В. просила суд залишити без розгляду позовну заяву (уточнену), посилаючись на викладені нею у поданому клопотанні обгрунтування.

Дослідивши матеріали поданої заяви, заслухавши думку учасників судового процесу, суд дійшов наступного висновку.

Згідно положень п. 3 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Згідно вимог чинного законодавства, позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача збільшити або зменшити розмір позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з вимогами п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог ч.5 ст.49 ЦПК України, у разі подання будь-якої заяви, передбаченої п.2 ч.2 та ч.ч.3, 4 цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів, суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Дослідивши подану позивачкою позовну заяву (уточнену), судом встановлено, що позивачкою було заявлено саме вимоги про збільшення позовних вимог, а не уточнення позовних вимог.

Таким чином, суд приходить до висновку про порушення позивачкою вимог ст.49 ЦПК України при подачі позовної заяви (уточненої) до суду.

Відповідно до вимог ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства.

Крім того, згідно з вимогами п.1 ч.2 ст.43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Згідно з висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зазначено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України). Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України). За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Відповідно до вимог ч.3 ст.44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі №9901/23/21 (провадження № 11-64заі21) вказано, що: «у процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (див. аналогічні висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19). Їхня наявність є достатньою для того, щоби суд відразу застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України (повернення, залишення без розгляду передбачених § 1 і § 2 глави 1 розділу ІІ КАС України заяв, скарг, клопотань)».

Таким чином позивачка, як учасник даної справи зобов`язана виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, в тому числі не вживати зневажливі та образливі слова.

Вивчивши подану позивачкою позовну заяву (уточнену), а також супровідний лист з клопотанням про прийняття вказаної позовної заяви, судом встановлено, що позивачка використовує вислови, спрямовані на надання суб`єктивної характеристики як відповідачам у справі, так і суддям, що входили до складу суду при розгляді інших, поданих позивачкою позовів, а саме «… ОСОБА_3 здохне від старості. ОСОБА_8 - вижунуть з роботи, і трапиться інфаркт.Ключник позбавлять посвідчення Адвоката, та згвалтують і викинуть у лісі. Виживе і стане овощем. І її дитина стане полусиротою.Гадалка так все нагадала. От і провіремо коли збудеться. Чекаю з нетерпінням…» та вживає зневажливі, образливі, слова, в т.ч позивачка зазначає у поданій позовній заяві про отримання взяток та хабарів від представника відповідача - адвоката Ключник А.В. суддями, а також використовує образливі вислови, а саме: - "..бо відповідач окритий психопат, тільки на людях корче з себе святого, а насправді людина -вампір"; - "..А так суддя ненормальна, та не адекватна, хто її суддею тримає?"; - "..Адже скільки років, а клепки не має, до дитини лізе і з нарядами поліції приходе. То хіба є мозги? Мозги у ОСОБА_3 відсутні"; - "..Бо підле та меркантильне, та до жаху жадібне.."; - "..Скільки крові моєї випив цей енергетичний вампір -Відповідач 2- ОСОБА_8 . Я його вічно терпіла, та плакала від цього ірода"; - "Бо мозг він мені виїдав на пару з хворою на голову - ОСОБА_3 (я правду пишу, бо воно хворе..)"; - "..та найняв таку саму брехуху Ключник"; -"..Вічно я від відповідача ревіла, бо воно доводило, адже він СКРИТИЙП СИХОПАТ...Реально хворе та підле та мєлочне"; - "..Автоматично він вічно мене доведе до слів, а я в такому стану не могла нічого робити, бо він ВАМПІР, висасував з мене всі ресурси, усі сили, усю енергію, усе здоров 'я. А зараз як цієї кри..си не стало..".

Дані висловлювання позивачки не є обґрунтуванням заявлених нею уточнених позовних вимог.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Суд вважає, що використання позивачкою зневажливих та образливих висловів у позовній заяві (уточненій) є виявом неповаги до суду та інших осіб, а, отже, як наслідок - зловживанням процесуальними правами у розумінні статті 44 ЦПК України.

У постанові Верховного Суду від 29 червня 2022 року у справі № 274/4944/20 зазначено, що образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16.02.2023 у справі № 754/14783/17.

Відповідно до частини третьої та четвертої статті 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що подана позивачкою позовна заява (уточнена) підлягає залишенню без розгляду.

Роз`яснити позивачці, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, вона має право звернутись до суду повторно у визначені цивільно-процесуальним законом строки.

Керуючись ст.ст. 43, 44, 49, 197, 257, 260, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву (уточнену) ОСОБА_6 , ОСОБА_7 в особі законного представника ОСОБА_6 до ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , Ключник Анастасії Вадимівни про відшкодування моральної (немайнової) шкоди- залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачці, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, вона має право звернутись до суду повторно у визначені цивільно-процесуальним законом строки.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Повний текст ухвали виготовлено 20.11.2023.

Суддя: