Провадження № 2-во/761/134/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Пономаренко Н.В.

при секретарі судового засідання: Бражніченко І.О.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 24.11.2011 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 24.11.2011 позов ОСОБА_2 задоволено. Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 05 серпня 2006 року у Відділі РАЦС Тернопільського міського управління юстиції Тернопільської області за актовим записом № 1265- розірвано. Після розірвання шлюбу прізвище дружини залишено - ОСОБА_2 .

12.05.2023 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду в частині дати народження дитини, вказавши дійсну дату 24.02.2008. У заяв казано, що на даний час, в зв`язку із війною його дружина ОСОБА_2 з дитиною Зарахорм виїхала за кордон, однак в зв`яжу з помилкою в судовому рішенні вона немає можливості почати оформлювати громадянство.

Відповідно до положень ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Згідно п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009р. «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

У відповідності до правового висновку Верховного суду у постанові від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 43 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Таким чином, враховуючи вищенаведені обставини, суд прийшов до висновку, що заява ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 24.11.2011 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, оскільки заявник ОСОБА_1 не є учасником справи у вказаній цивільній справі не підлягає задоволенню.

При цьому, суд зауважує, що будь-яка із сторін може звернутись до суду із відповідною заявою про виправлення описки чи арифметичні помилки допущеної в рішенні суду.

Керуючись ст. ст. 259, 260, 269, 352, 353, 354, ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 24.11.2011 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, - відмовити.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: