Єдиний унікальний номер 448/514/22
Провадження № 2/448/253/23
У Х В А Л А

судового засідання

15.11.2023 місто Мостиська

Мостиський районний суд Львівської області в складі:

головуючої судді Гіряк С.І.

за участі секретаря судового засідання Семен І.І.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Мостиська клопотання ОСОБА_1 про встановлення відсутності повноважень у ОСОБА_2 на представництво інтересів АТ КБ «Приватбанк» та залишення поданих ним документів без розгляду в справі за первісним позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про стягнення грошових коштів

учасники справи:

представник позивача адвокат Жарський І.Р. (в режимі відеоконференцзв`язку)

представника відповідача ОСОБА_1 адвокат Коблик М.В. (в режимі відеоконференцзв`язку)

негайно після закінчення судового розгляду, перебуваючи в нарадчій кімнаті, постановив ухвалу про наступне:

1. 30.05.2022 Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" звернулося з позовною заявою до ОСОБА_1 з вимогою про стягнення заборгованості за кредитним договором.

2. Ухвалою суду від 24.04.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; призначено судове засідання; встановлено строки для подання заяв по суті справи.

3. А ухвалою від 06.06.2023 суд постановив прийняти зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про стягнення грошових коштів та об`єднати в одне провадження з первісною позовною заявою Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості; перейти від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження у даній цивільній справі; встановити відповідачу за зустрічним позовом строк для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали; зобов`язати відповідача за зустрічним позовом одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу за первісним позовом.

4. 09.10.2023 представник відповідача адвокат Коблик М.В. в інтересах ОСОБА_1 , подала клопотання, в якому просить встановити відсутність повноважень Жарського І.Р. на представництво інтересів АТ КБ «Приватбанк» в даній справі, залишити подані ОСОБА_2 документи без розгляду, заблокувати ОСОБА_3 доступ до матеріалів електронної справи в системі «Електронний суд».

В обґрунтування клопотання, посилається на те, що 26 червня 2023 подано до Мостиського районного суду Львівської області відповідь на відзив, де вказано, що 16 червня 2023 нами отримано на електронну пошту відзив на зустрічну позовну заяву від представника АТ КБ «Приватбанк». Відзив підписано сторонньою особою, адвокатом Жарським Ігорем Романовичем.

Вказує, що збір та поширення персональних даних, розкриття банківської таємниці, що є предметом позову як первинного, так і зустрічного, заборонений чинним законодавством без письмової згоди клієнта банку. За розголошення банківської таємниці передбачено кримінальну відповідальність Так само за збір та поширення персональних даних передбачено кримінальну відповідальність.

Зазначає, що до відзиву на зустрічний позов не додано згоди ОСОБА_1 , як клієнта АТ КБ «Приватбанк» на розголошення банківської таємниці сторонній особі - ОСОБА_2 , оскільки такої згоди не існує, і адвокат Жарський І.Р. представляючи інтереси АТ КБ «Приватбанк», пішов на грубе порушення законодавства і незаконно отримав доступ до банківської таємниці і персональних даних ОСОБА_1 . Відтак поданий ним відзив не може розглядатись судом, а сам ОСОБА_2 підлягає відповідальності.

Зі змісту наданої ним довіреності вбачається, що банк уповноважив його представляти інтереси банку, що не має жодного відношення до даної конкретної справи і тим більше доступу до банківської таємниці. Це є серйозне і грубе порушення, за яке і банк і адвокат підлягають відповідальності. Тому відзив на зустрічну позовну заяву поданий неналежною особою і підлягає поверненню без розгляду. Також просили суд: повернути відзив на зустрічну позовну заяву без розгляду, винести окрему ухвалу про розголошення банківської таємниці та незаконний збір та поширення персональних даних, яку надіслати до АТ КВ «Приватбанк» та правоохоронних органів.

21 серпня 2023 подано до Мостиського районного суду Львівської області клопотання про визнання зловживання процесуальними правам. В поданому клопотанні ми зазначили: «Згідно листа Національного банку України від 28.07.2023 р. №14-0004/55102 у відповідь на звернення ОСОБА_1 «Банк зазначає, що адвокат Жарський Ігор Романович є співробітником Банку відповідно до трудового законодавства України, який при вступі на посаду підписав зобов?язання щодо збереження банківської таємниці. Звернення до суду адвокатом Жарським Ігорем Романовичем, який є працівником Банку на підставі трудового законодавства України, здійснюється/здійснювалось від імені та в інтересах Банку. Звертаємо увагу, що з довіреності, виданою Банком та долученою Вами до звернення, вбачається, що ОСОБА_2 є провідним юрисконсультом Департаменту претензійно-позовної роботи АТ КБ «ПРИВАТБАНК».

Просимо прийняти до уваги, що здійснення контролю за додержанням законодавства про захист персональних даних відповідно до статей 22-23 Закону України «Про захист персональних даних» покладено на суди та Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини.» Таким чином, ОСОБА_2 ввів суд в оману при поданні ряду процесуальних документів, представляючись як адвокат, надсилаючи до Мостиського районного суду Львівської області: 03.07.2023 р. заперечення та відповідь ОСОБА_1 на відзив АТ КБ "ПриватБанк" на зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до АТ КБ "ПриватБанк" у справі № 448/514/22 без зазначення, що він представник АТ КБ «Приватбанк» юрисконсульт; 15.06.2023 р. відзив на зустрічну позовну заяву із недостовірними зазначенням, що він діє в даній справі як адвокат. АТ КБ «Приватбанк» не мав і не має права розголошувати стороннім особам банківську таємницю. Це зокрема вбачається з вищевказаного листа Національного банку України. І так само не мав і не має права розголошувати персональні дані.

Законодавство про захист персональних даних складають Конституція України, Закон України «Про захист персональних даних» (далі - Закон), інші закони та підзаконні нормативно-правові акти, міжнародні договори України, згода на обов?язковість яких надана Верховною Радою України. Відповідно до статті 11 Закону підставами для обробки персональних даних є: згода суб?єкта персональних даних на обробку його персональних даних та/або дозвіл на обробку персональних даних, наданий володільцю персональних даних відповідно до закону виключно для здійснення його повноважень. Відповідно до частини першої статті 16 Закону, порядок доступу до персональних даних третіх осіб визначається умовами згоди суб?єкта персональних даних, наданої володільцю персональних даних на обробку цих даних, або відповідно до вимог закону.

Згідно із статтею 12 Закону збирання персональних даних є складовою процесу їх обробки, що передбачає дії з підбору чи впорядкування відомостей про фізичну особу. Відповідно до статті 60 Закону про банки інформація щодо діяльності та фінансового стану клієнта, яка стала відомою банку у процесі обслуговування клієнта та взаємовідносин з ним або стала відомою третім особам при наданні послуг банку або виконанні функцій, визначених законом, а також визначена у цій статті інформація про банк є банківською таємницею.

У відповідь на запит НБУ банк надав відповідь, що ОСОБА_2 є юрисконсультом і довіреність на представництво інтересів АТ КБ «Приватбанк» видана йому як юрисконсульту банку. Щодо надання адвокатських послуг своєму роботодавцеві адвокату Жарському І.Р. варто було б ознайомитись із Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правилами адвокатської етики.

Щодо введення суду в оману та зловживання процесуальними правами, ОСОБА_2 слід притягнути до відповідальності, а саме: повернути подані ним процесуальні документи відзив на зустрічну позовну заяву від 15.06.2023 та заперечення від 03.07.2023 - без розгляду. Згідно ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до частини 4 статті 43 ЦПК України за введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обстаин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3ст. 44 ЦПК).

Додатково зазначає, що ОСОБА_2 надав суду дві різних довіреності, що суперечать одна одній і жодна з них не підтверджує його повноваження на участь у даній справі. ОСОБА_2 не має жодних повноважень на представництво інтересів АТ КБ «Приватбанк» в цій справі, оскільки: надав суду кольорову сканкопію довіреності, видану йому як юрисконсульту AT КБ «Приватбанк». Сканкопія довіреності не засвідчена компетентним уповноваженим працівником АТ КБ «Приватбанк», а тому не може посвідчувати будь-які повноваження. Крім того, в довіреності не вказано, що юрисконсульт Жарський І.Р. уповноважений на представництво інтересів АТ КБ «Приватбанк» в даній справі. Отже він не має жодних повноважень як юрисконсульт АТ КБ «Приватбанк» і не надав жодного належного документу, який би посвідчував його повноваження.

Крім того, надав суду копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, посвідчення адвоката та ордер, а також довіреність АТ КБ «Приватбанк», сканкопія довіреності не засвідчена компетентним видану йому як адвокату уповноваженим працівником АТ КБ «Приватбанк», а тому не може посвідчувати будь-які повноваження. Крім того, в довіреності не вказано, що адвокат Жарський І.Р. уповноважений на представництво інтересів АТ КБ «Приватбанк» в даній справі.

Вказує, що він не має жодних повноважень як адвокат АТ КБ «Приватбанк» і не надав жодного належного документу, який би посвідчував його повноваження. Крім того, як адвокат він не має доступу до банківської таємниці, конфіденційної та персональної інформації стосовно клієнта банку ОСОБА_1

ІІ. Позиція учасників справи

5. Представник відповідача за первісним позовом - адвокат Коблик М.В. в підготовчому судовому засіданні просила задовольнити подане клопотання, надала пояснення аналогічні викладеним у письмовому клопотанні.

6. В підготовчому судовому засіданні представник позивача за первісним позовом АТ КБ «Приватбанк» адвокат Жарський І.Р. просив відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача. Пояснив, що в даній справі є представником позивача АТ КБ «Приватбанк», здійснює представництво згідно вимог процесуального законодавства, про що долучив відповідні документи. Його повноваження та особу було встановлено в судовому засіданні. Зазначив, що обізнаний із тим, що несе відповідальність за достовірність даних про наявність у нього повноважень позивача в даній справі.

Вивчивши подане представником позивача клопотання, дослідивши зміст матеріалів справи, заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступного висновку.

ІІІ. Застосоване Судом законодавство та Висновок Суду

7. Завданням цивільного судочинства, як визначено ч.1ст.2 ЦПК України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

8. Відповідно до частини 1 статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

9. Частиною першою статті 58 ЦПК України визначено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 ЦПК України).

10. Статтею 44 ЦПК України визначено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, може вчиняти від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності. Підстави і порядок припинення представництва за довіреністю визначається статтями 248-250 Цивільного кодексу України. Про припинення представництва або обмеження повноважень представника за довіреністю має бути повідомлено суд шляхом подання письмової заяви або усної заяви, зробленої у судовому засіданні. У разі відмови представника від наданих йому повноважень представник не може бути у цій самій справі представником іншої сторони. Також, за договором доручення одна сторона (повірений) зобов`язується вчинити від імені та за рахунок другої сторони (довірителя) певні юридичні дії. Правочин, вчинений повіреним, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов`язки довірителя (ст. 1000 ЦК України).

А статтею 1003 ЦК України визначено, що у договорі доручення або у виданій на підставі договору довіреності мають бути чітко визначені юридичні дії, які належить вчинити повіреному. Дії, які належить вчинити повіреному, мають бути правомірними, конкретними та здійсненними.

Відповідно до норм Цивільного кодексу України ст. 1006 Повірений зобов`язаний: 1) повідомляти довірителеві на його вимогу всі відомості про хід виконання його доручення; 2) після виконання доручення або в разі припинення договору доручення до його виконання негайно повернути довірителеві довіреність, строк якої не закінчився, і надати звіт про виконання доручення та виправдні документи, якщо це вимагається за умовами договору та характером доручення; 3) негайно передати довірителеві все одержане у зв`язку з виконанням доручення.

11. У частині четвертій статті 62 ЦПК України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», згідно з пунктом 2 частини першої статті 20 якого під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Підстави для здійснення адвокатської діяльності передбачені статтею 26 названого Закону, відповідно до частин 1-3 якої адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: договір про надання правової допомоги; довіреність; ордер; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Відповідно до пункту 12.8 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41(зі мінами), ордер повинен містити обмеження повноважень адвоката, якщо такі передбачені договором про надання правничої (правової) допомоги.

12. Суд, враховуючи наведені норми та обставини справи встановив, що ухвалою суду від 24.04.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; призначено судове засідання; встановлено строки для подання заяв по суті справи. А ухвалою від 06.06.2023 суд постановив прийняти зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про стягнення грошових коштів та об`єднати в одне провадження з первісною позовною заявою. Представник позивача АК КБ «Приватбанк» адвокат Жарський І.Р. подав 15.06.2023 відзив на зустрічну позовну заяву та 03.07.2023 заперечення на відповідь на відзив ОСОБА_1 .

Матеріали справи свідчать, що представником позивача АТ КБ «Приватбанк» є адвокат Жарський І.Р. На підтвердження своїх повноважень, адвокат долучив довіреність №2673-К-Н-О від 19.02.2021 року, яка є чинною до 09.02.2024 (а.с.217 Т.1), де вказано, що АТ КБ «Приватбанк» уповноважує адвоката Жарського І.Р. на представництво інтересів. Крім того, долучив копію посвідчення адвоката №348 від 25.10.2002 (а.с. 218 Т.1) та копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю (а.с. 218 Т.1). Також в підготовчому судовому засіданні підтвердив свої повноваження на представництво.

13. Згідно з частиною третьою статті 26 ЦПК України Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

За правилом частини другої статті 26 названого Закону адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути:1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер;4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Отже спеціальний закон, який визначає правила здійснення адвокатської діяльності регламентує подання на підтвердження повноважень адвоката не всіх документів, визначених пунктами частини другої статті 26 наведеного Закону, а лише один із запропонованих альтернатив, які підтвердять такі повноваження.

14. Велика Палата Верховного Суду у справі № 320/5420/18 (постанова від 01 липня 2020 року) зазначила що не відповідає правильному застосуванню норм процесуального права висновок апеляційного суду про обов`язковість надання для підтвердження повноважень адвоката як представника одночасно з ордером договору про надання правової допомоги, адже ордер, який видано відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», є самостійним документом, що підтверджує повноваження адвоката.

15. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), реалізуючи положення Конвенції необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішенні питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Зокрема, у рішенні від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та у рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції.

16. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 5 грудня 2018 року у справі № 9901/736/18 (провадження N 11-989заі18) зазначено, що "ордер, який видано відповідно до Закону N 5076-VI, є самостійним документом, що підтверджує повноваження адвоката. Надання договору про правничу допомогу, його копії або витягу разом із ордером чинна редакція КАС України не вимагає. Велика Палата Верховного Суду звертає увагу, що виходячи зі змісту ч. 1, 3 ст. 26 Закону N 5076-VI, ордер може бути оформлений адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням) лише на підставі вже укладеного договору. Крім того, адвокат несе кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення суду про повноваження представляти іншу особу в суді, а так само умисне невнесення адвокатом до ордера відомостей щодо обмежень повноважень, установлених договором про надання правничої допомоги (ст. 400-1 Кримінального кодексу України).

17. Враховуючи наведені норми та обставини справи, судом встановлено підтвердження повноважень представника позивача, який діє згідно довіреності юридичної особи АТ КБ «Приватбанк», є адвокатом та адвокатська діяльність якого не припинена, надано належні та достатні докази у розумінні ч. 4 ст. 62 ЦПК України.

Крім того, необхідно зазначити, що адвокат несе кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення суду про повноваження представляти іншу особу в суді.

Тому відсутні підстави для задоволення клопотання ОСОБА_1 про встановлення відсутності повноважень у ОСОБА_2 на представництво інтересів АТ КБ «Приватбанк» та залишення поданих ним документів без розгляду.

Керуючись статтями 2,3,15,58,62,258,260,353 ЦПК України, Суд,

постановив:

1. У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про встановлення відсутності повноважень у ОСОБА_2 на представництво інтересів АТ КБ «Приватбанк» та залишення поданих ним документів без розгляду - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений та підписаний 20.11.2023.

Суддя Світлана ГІРЯК