Справа № 754/7452/23
У Х В А Л А

Іменем України

20 листопада 2023 року Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом Акціонерного товариства "Сенс Банк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням,

В С Т А Н О В И Л А:

У червні 2023 року Акціонерне товариство "Сенс Банк" звернулося до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якій просить суд визнати громадян: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 такими, що втратили право користування квартирою за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 05 червня 2023 року (суддя ОСОБА_5) відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 27 липня 2023 року (суддя ОСОБА_5) зупинено провадження у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства "Сенс Банк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням, - до набрання законної сили судовим рішенням у цивільній справі № 754/9016/19 за позовом ОСОБА_4 до реєстратора КП «Реєстраційне бюро» Сороки В.М., АТ «Укрсоцбанк» (правонаступником якого є АТ «Сенс Банк»), третя особа: ОСОБА_2 , про визнання дій протиправними та скасування реєстраційної дії.

Розпорядженням керівника апарату суду від 14.11.2023 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи у зв`язку з прийняттям 31.10.2023 Вищою радою правосуддя рішення № 1016/0/15-23 про звільнення судді Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_5.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.11.2023 справу передано на розгляд судді Гринчак О.І.

Згідно з ч. 12 ст. 33 ЦПК України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

З сайту Київського апеляційного суду вбачається, що постановою Київського апеляційного суду від 12.10.2023 у справі № 754/9016/19 судове рішення залишено без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Згідно з ст. 384 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Відповідно до ст. 254 ЦПК України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу. Провадження у справі продовжується зі стадії, на якій його було зупинено.

Оскільки у цивільній справі № 754/9016/19 за позовом ОСОБА_4 до реєстратора КП «Реєстраційне бюро» Сороки В.М., АТ «Укрсоцбанк» (правонаступником якого є АТ «Сенс Банк»), третя особа: ОСОБА_2 , про визнання дій протиправними та скасування реєстраційної дії судове рішення набрало законної сили, тому суд приходить до висновку щодо наявності підстав для поновлення провадження у даній справі.

Згідно із частиною одинадцятою статті 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Частиною четвертою статті 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2023 року у справі № 758/5118/21 (провадження № 61-5554сво23) зазначено, що «ані ЦПК України, ані Закон України «Про судовий збір» не містять норм, які б дозволяли зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору у меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові. Навпаки, підкреслюється, що судовий збір має бути сплачений за кожну немайнову вимогу окремо, якщо заявлено декілька немайнових вимог (абзац 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір»). У разі протилежного тлумачення має місце одна вимога про виселення щодо чотирьох відповідачів, то це матиме наслідком наступне: у ситуації, коли позивач звертається до суду одразу до всіх відповідачів, він має сплатити судовий збір у меншому розмірі, аніж у випадку, якщо позови будуть пред`явлені окремо щодо різних співвідповідачів. Поряд із цим, національне законодавство не містить жодних інших випадків, коли б пільги щодо сплати судового збору пов`язувалися б із об`єднанням або роз`єднанням позовних вимог. При тлумаченні термінопоняття "вимога" у цьому випадку має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Відтак, навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача має обраховуватися окремо. Що стосується вимог про зняття відповідачів з реєстрації, то Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду вважає, кожна з цих вимог є самостійною похідною вимогою від вимоги про виселення кожного з відповідачів, яка підлягає сплаті судовим збором. Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду вважає, що з точки зору забезпечення правової визначеності для осіб, що опинилися в аналогічних правових ситуаціях, доцільно виходити зі сталості підходів та вважати самостійними вимоги щодо кожного із відповідачів».

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору встановлюється у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 2 пункту 1).

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З огляду на те, що у цій справі позов подано до 3 відповідачів ( ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ) і до кожного відповідача пред`явлено одну вимогу немайнового характеру, тобто позивачем заявлено три немайнові вимоги у цій справі. Тому, судовий збір за розгляд позовної заяви складає 2684,00 грн * 3 = 8 052,00 грн.

Однак до позовної заяви додано меморіальний ордер від 27.04.2023 на суму 2684,00 грн.

Отже, недоплачена сума судового збору у цій справі становить грн 8 052,00 грн - 2684,00 грн = 5 368,00 грн.

Враховуючи вказане, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, шляхом виконання вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме надання доказів на підтвердження доплати судового збору на суму 5 368,00 грн.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

Керуючись ст. 175, 176-177, 185, 187, 257 254, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И Л А:

Поновити провадження у цивільній справі № 754/7452/23 за позовною заявою Акціонерного товариства "Сенс Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням.

Позовну заяву Акціонерного товариства "Сенс Банк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом трьох днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде залишено без розгляду на підставі п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду в частині визначення розміру судових витрат (судового збору) шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак