УХВАЛА

21 листопада 2023 року

місто Київ

справа № 369/10562/20

провадження № 61-15627ск23

Верховний Суд, який діє у складі судді Першої судової палати Касаційного цивільного суду Погрібного С. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження

за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення

Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24 червня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 жовтня 2023 року

за касаційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Київського апеляційного суду від 04 жовтня 2023 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про скасування запису про реєстрацію права власності та витребування з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 02 листопада 2023 року із застосуванням системи «Електронний суд» направив до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24 червня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 жовтня 2023 року в частині незадоволених вимог позову, ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити повністю.

ОСОБА_2 06 листопада 2023 року із застосуванням системи «Електронний суд» направила до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 04 жовтня 2023 року, рішення

Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24 червня 2022 року залишити в силі.

Заявники подали касаційні скарги без додержання вимог процесуального закону, чинного на момент звернення зі скаргою.

Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК України).

І. Щодо визначення підстав для залишення без руху касаційної скарги

ОСОБА_1 . Щодо сплати судового збору під час подання касаційної скарги

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

За змістом рішень судів першої та апеляційної інстанцій ОСОБА_1 у серпні 2020 року звернувся до суду із позовом із вимогами про:

- скасування запису від 29 березня 2016 року про проведену державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 14203294;

- витребування від ОСОБА_2 у власність ОСОБА_1 об`єкт нерухомого майна, зокрема квартиру

АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 224), вартість якої становить 409 537, 50 грн.

За правилами пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Враховуючи, що у касаційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалити рішення, яким позов задовольнити повністю, тому сплата судового збору у цій справі повинна здійснюватися за однією вимогою майнового характеру та однією вимогою немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру встановлюються у розмірі 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви майнового характеру - 1 відсотка ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (частина третя статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 01 січня 2020 року становив 2 102, 00 грн (на момент подання позову).

Оскільки у справі сплата судового збору за подання позову за вимогою немайнового характеру складала 840, 80 грн (2 102, 00 х 0, 4), тож за подання касаційної скарги підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1 681, 60 грн (840, 80 х 200 %).

За подання позову майнового характеру сума судового збору становила 4 095, 38 грн (409 537, 50 х 1 %), відповідно за подання касаційної скарги підлягає сплаті 8 190, 76 грн (4 095, 38 х 200 %).

Отже, за подання касаційної скарги на рішення судів першої та апеляційної інстанцій підлягає сплаті судовий збір у розмірі 9 872, 36 грн (1 681, 60 + 8 190, 76 грн).

За правилами частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0, 8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Тож остаточний розмір судового збору за подання касаційної скарги, яка направлена до Верховного Суду із застосуванням системи «Електронний суд», становить 7 897, 88 грн (9 872, 36 х 0, 8).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору потрібно суду надати документ, що підтверджує його сплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Б. Щодо направлення копій касаційної скарги іншим учасникам справи

Згідно з частинами п`ятою, шостою статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням ЄСІТС в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або приписами, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пункту 16 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення), процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом

За правилом частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням ЄСІТС, що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Заявник не надав доказів надсилання листом з описом вкладення копії касаційної скарги ОСОБА_2 , тому заявник повинен направити до Верховного Суду докази надсилання листом з описом вкладення ОСОБА_2 копії касаційної скарги.

ІІ. Щодо визначення підстав для залишення без руху касаційної скарги

ОСОБА_2 . Щодо дотримання строків звернення з касаційною скаргою

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 390 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 390 ЦПК України строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

Суд виходить з того, що підстави пропуску процесуального строку можуть бути визнані поважними у тому разі, коли таке недотримання строку касаційного оскарження зумовлене, зокрема, діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, які безумовно перешкоджали скаржникові своєчасно звернутися до суду з такою скаргою.

Суд апеляційної інстанції ухвалив оскаржувану постанову 04 жовтня 2023 року, заявник подала касаційну скаргу 06 листопада 2023 року, отже із пропуском строку на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції, який сплинув 03 листопада 2023 року.

У касаційній скарзі заявник не просить поновити строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 04 жовтня 2023 року, до касаційної скарги не додано клопотання про поновлення пропущеного строку на подання касаційної скарги із зазначенням поважних причин такого пропуску.

Верховний Суд наголошує, що вирішення питання про поновлення процесуальних строків можливо лише за відповідним клопотанням учасника справи, тобто без подання заявником такого клопотання Суд не може з власної ініціативи вирішувати процесуальне питання поновлення пропущеного строку.

За наведених обставин заявник має подати обґрунтоване клопотання із наведенням поважних причини пропуску процесуального строку.

Оскільки до відкриття касаційного провадження Верховний Суд не має процесуальної можливості здійснити перевірку своєчасності направлення судом апеляційної інстанції засобами поштового зв`язку копії оскаржуваного рішення або доказів отримання цього рішення, відповідні докази мають бути надані заявником до суду касаційної інстанції, зокрема, у виді довідки суду першої або апеляційної інстанції про те, що в матеріалах справи немає доказів своєчасного направлення апеляційним судом копії оскаржуваного рішення поштовим зв`язком або про вручення заявнику копії судового рішення у приміщенні суду, а так само про направлення електронної копії судового рішення на електронну скриньку заявника.

ОСОБА_2 повинна подати до Верховного Суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у справі із наведенням поважних причини пропуску процесуального строкута надати докази на їх підтвердження.

Б. Щодо направлення копій касаційної скарги іншим учасникам справи

Заявник не надала доказів надсилання листом з описом вкладення копії касаційної скарги ОСОБА_1 , тому заявник повинна направити до Верховного Суду докази надсилання листом з описом вкладення ОСОБА_1 копії касаційної скарги.

Згідно з вимогами частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються приписи статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Суд роз`яснює, якщо заявник не усуне недоліки поданої касаційної скарги у строк, встановлений судом, така скарга вважатиметься неподаною і буде повернута цій особі (частина друга статті 393, частина третя статті 185 ЦПК України).

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24 червня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 жовтня 2023 року та касаційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Київського апеляційного суду від 04 жовтня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про скасування запису про реєстрацію права власності та витребування з чужого незаконного володіння, залишити без руху.

Надати для усунення зазначених недоліків строк тривалістю в десять дніввід моменту отримання копії цієї ухвали суду.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційні скарги вважатимуться неподаними та будуть повернуті заявникам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Погрібний