РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2023 року

м. Харків

справа № 638/9425/23

провадження № 2/638/4483/23

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Яковлевої В.М.,

за участю секретаря судового засідання - Гасана М.С., Поддубкіної А.В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області,

третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Чижова Наталія Анатоліївна,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Чижова Наталія Анатоліївна, про визнання права власності на спадкове майно та стягнення суми,

у с т а н о в и в:

ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» звернулася до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Чижова Наталія Анатоліївна, про визнання права власності на спадкове майно та стягнення в порядку спадкування суми недоотриманої за життя ОСОБА_2 пенсії в сумі 75 238 грн 03 коп.

Позовна заява мотивована тим, що 12.04.2021 за заявою ОСОБА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 була відкрита спадкова справа № 08/2021, яка складається з недоотриманої пенсії на ім`я спадкодавця, однак приватним нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на вказану спадщину, про що приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків) Чижовою Н.А. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20 червня 2023 року за № 70/02-31.

Позивачкою за допомогою представника витребувано у ГУ ПФУ протокол розрахунку заборгованості за пенсійною справою № ФХ-109067/39 ОСОБА_2 на загальну суму 75 238 грн 03 коп., яка утворилась на підставі рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.05.2020 у справі 520/2704/20. Зауважила, що ОСОБА_2 за життя набув право власності на вказану пенсію, що підтверджується рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22 травня 2020 р. по справі № 520/2704/20, але не з його вини, а у зв`язку із невиконанням відповідачем рішення суду в добровільному порядку, не встиг за життя отримати належну йому пенсію. Тому представник позивачки просить суд визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 на недоотриману ОСОБА_2 за життя пенсію в сумі 735238 грн 03 коп. та стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на користь ОСОБА_1 недоотриману ОСОБА_2 за життя пенсію в сумі 75 238 грн 03 коп.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 11 серпня 2023 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Чижова Н.А., про визнання права власності на спадкове майно залишено без руху для виконання вимог статей 175 ЦПК України протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 16 серпня 2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Чижова Н.А., про визнання права власності на спадкове майно за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 18 вересня 2023 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Чижова Н.А., про визнання права власності на спадкове майно та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

21.09.2023 на адресу Дзержинського районного суду м. Харкова від представника відповідача Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, в особі Баєвої Г.О., надійшов відзив на позовну заяву, в якому вона заперечувала у повному обсязі проти вимог, викладених у позовній заяві, в їх задоволенні просила відмовити.

Відзив мотивовано тим, що ОСОБА_2 отримував пенсію за вислугу років відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 № 2262-XII. На виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.05.2020 по справі № 520/2704/2020 головним управлінням здійснено перерахунок пенсії ОСОБА_2 . Нараховані на виконання рішення суду кошти підлягали виплаті в межах затверджених бюджетних призначень на погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду та обліковувалися у Реєстрі судових рішень.

Вказала на те, що Велика Палата Верховного Суду в постанові від 08.02.2022 у справі № 2-7763/10 дійшла висновку про те, що враховуючи завдання виконавчого провадження, як складової судового провадження, процесуальною метою заміни як сторони відкритого виконавчого провадження, так і сторони справи є отримання виконання судового рішення в межах виконавчого провадження. За відсутності підстав відновлення виконавчого провадження, яке було закінчене, досягнення цієї процесуальної мети неможливе. Тому разом із заявою щодо правонаступництва, якщо виконавче провадження закінчене, заявник має здійснювати процесуальні дії, спрямовані на відновлення виконавчого провадження. За відсутності підстав для відновлення закінченого виконавчого провадження відсутні підстави для процесуального правонаступництва.

Вважає, що ця правова позиція підлягає застосуванню до спірних правовідносин.

Враховуючи наведені обставини представник відповідача вважає, що виплата недоодержаної пенсії, нарахованої ОСОБА_2 на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.05.2020 по справі № 520/2704/2020, можлива на підставі рішення суду про заміну стягувача, який має право на одержання сум нарахованих згідно рішення суду у зв?язку зі смертю стягувача (заміна сторони на правонаступника померлого).

У судове засідання позивачка ОСОБА_1 та її представник - адвокат Семенових О.С. не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином у встановленому законом порядку.

Через канцелярію суду представник позивачки - адвокат Семенових О.С. подала до суду заяву, в якій просила розглянути справу за її та позивачки відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити в повному обсязі.

У судове засідання відповідач - представник Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином у встановленому законом порядку.

Через канцелярію суду представник Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області Баєва Г.О. подала до суду заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутності, задоволенні позовних вимог відмовити.

У судове засідання третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Чижова Н.А. не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином у встановленому законом порядку.

У свою чергу, суд, з`ясувавши обставини справи, дослідивши матеріали справи, дійшов такого висновку.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст. 4 ЦПК України). Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).

На підставі ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Судом встановлено такі фактичні обставини та відповідні їм правовіносини.

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина на недоотриману пенсію на ім`я ОСОБА_2 .

Відповідно до статті 1220 ЦК України, підставою відкриття спадщини є смерть фізичної особи.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є дружиною ОСОБА_2 , що підтверджується копією паспорта серії НОМЕР_1 , виданим Московським МВ ХМУ УМВС України в Харківській області від 12 липня 1996 року (а. с. 17-22).

12.04.2021 ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Чижової Н.П. із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 (а. с. 14-16).

Однак, як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Чижова Н.П. від 20.06.2023 вих. № 70/02-31, відмовила позивачці ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину на вказане спадкове майно.

У постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Чижова Н.П. вказала, що якщо до складу спадкового майна входить рухоме майно, нотаріус вимагає документ, який підтверджує право спадкодавця на рухоме майно, оформлений належним чином. Зі змісту листа Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області № 2000-0405-8/159775 від 15.12.2021 р. вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , як одержувач пенсії на обліку в головному територіальному управлінні Пенсійного фонду України не перебуває. На підставі викладено, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Чижова Н.П. відмовила у вчиненні нотаріальної дії керуючись ст. 49 Закону України «Про нотаріат».

Разом із тим, судом встановлено та не заперечується сторонами той факт, що на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.05.2020 року по справі № 520/2704/2020 за життя ОСОБА_2 проведено перерахунок пенсії головним управлінням (а. с. 13).

Зважаючи на викладені обставини, виплата недоодержаної пенсії можлива на підставі рішення суду про заміну стягувача, який має право на одержання сум нарахованих згідно рішення суду у зв`язку зі смертю стягувача.

Згідно зі статтею 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Статтею 1227 ЦК України встановлено, що суми заробітної плати, пенсії, стипендії, аліментів, допомог у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відшкодувань у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, інших соціальних виплат, які належали спадкодавцеві, але не були ним одержані за життя, передаються членам його сім`ї, а у разі їх відсутності - входять до складу спадщини.

Отже, ЦК України не визначено строку, протягом якого члени сім`ї спадкодавця мають право на одержання соціальних платежів. Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що суми соціальних виплат, у даному випадку допомоги, передаються членам сім`ї спадкодавця.

Відповідно до ч.1 ст. 91 Закону України «Про пенсійне забезпечення» суми пенсії, що належали пенсіонерові і залишилися недоодержаними у зв`язку з його смертю, передаються членам його сім`ї, а в разі їх відсутності - входять до складу спадщини.

За положеннями ст. 52 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» сума пенсії, що належала пенсіонерові і залишилася недоотриманою у зв`язку з його смертю, виплачується - по місяць смерті включно членам його сім`ї, які проживали разом з пенсіонером на день його смерті, у тому числі непрацездатним членам сім`ї, зазначеним у частині другій статті 36 цього Закону, які знаходилися на його утриманні, незалежно від того, проживали вони разом з померлим пенсіонером чи не проживали. Члени сім`ї, зазначені в частині першій цієї статті, повинні звернутися за виплатою суми пенсії померлого пенсіонера протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. У разі відсутності членів сім`ї, зазначених у частині першій цієї статті, або у разі незвернення ними за виплатою вказаної суми в установлений частиною другою цієї статті строк сума пенсії, що належала пенсіонерові і залишилася недоотриманою у зв`язку з його смертю, входить до складу спадщини.

З аналізу вищевказаних норм вбачається, що спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Відповідно до статті 52 КАС України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Чинне процесуальне законодавство виокремлює процесуальне правонаступництво в порядку статті 52 КАС України на будь-якій стадії судового процесу (що є однією із стадій судового провадження).

Аналіз вказаної норми процесуального закону дає підстави для висновку про те, що заміна сторони в адміністративній справі допускається до закінчення її розгляду судами відповідних інстанцій та набрання остаточним судовим рішенням у справі законної сили.

Питання заміни сторони виконавчого провадження на стадії виконання судового рішення окремо врегульовано статтею 379 КАС України (в редакції, чинній на момент звернення з відповідною заявою), якою, серед іншого, встановлено, що у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою заінтересованої особи суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником.

Насамперед, на стадії примусового виконання судового рішення як завершальної стадії судового провадження, передумовою для заміни сторони виконавчого провадження її правонаступником є звернення до суду, що розглянув справу, державного виконавця або заінтересованої особи в порядку, встановленому статтею 379 КАС України.

Відповідно до ст. 1 Закону України №1404-VIII «Про виконавче провадження» (далі - Закон №1404-VIII) під виконавчим провадженням як завершальною стадією судового провадження і примусового виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) розуміється сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно з частиною першою та другою статті 15 Закону № 1404-VIII сторонами у виконавчому провадженні є стягувач і боржник. Стягувачем є фізична або юридична особа чи держава, на користь чи в інтересах яких видано виконавчий документ. Положення частини п`ятої статті 15 цього Закону передбачають, що у разі вибуття однієї із сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником.

Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив. У разі якщо сторона виконавчого провадження змінила найменування (для юридичної особи) або прізвище, ім`я чи по батькові (для фізичної особи), виконавець, за наявності підтверджуючих документів, змінює своєю постановою назву сторони виконавчого провадження.

У контексті наведених положень Закону №1404-VIII слід зазначити, що виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження являє собою процес, який починається з моменту набрання судовим рішенням законної сили і завершується настанням відповідних обставин, передбачених статтею 39 цього Закону.

При цьому, згідно частини четвертої статті 379 КАС України положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

Відтак, для захисту спадкового права заявника на належні за судовим рішенням суми належним способом захисту є вжиття заходів щодо належного виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22 травня 2020 року справі № 520/2704/2020.

Заміна сторони правонаступником, тобто здійснення процесуального правонаступництва після набрання судовим рішенням законної сили, полягає в поширенні на правонаступників законної сили судового рішення. При цьому, на правонаступників законна сила судового рішення поширюється усіма своїми правовими наслідками - незмінністю, неспростовністю, виключністю, преюдиційністю, виконуваністю.

Отже, з огляду на положення ч. 1 ст. 52 КАС України заміна сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник (процесуальне правонаступництво) можливе на будь-якій стадії адміністративного процесу, як на стадії розгляду справи так і на стадії виконання судового рішення, яке набрало законної сили, зокрема, і до видання виконавчого листа, і відбувається виключно за відповідним рішенням суду, а не державного виконавця (що стосується заміни сторони виконавчого провадження), незалежно від того виданий судом виконавчий лист на момент звернення із заявою про правонаступництво та чи пред`явлений виконавчий лист до примусового виконання.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.02.2022 по справі № 2-7763/10 дійшла висновку про те, що, враховуючи завдання виконавчого провадження як складової судового провадження, процесуальною метою заміни як сторони відкритого виконавчого провадження, так і сторони справи с отримання виконання судового рішення в межах виконавчого провадження. За відсутності підстав відновлення виконавчого провадження, яке було закінчене, досягнення цієї процесуальної мети неможливе. Тому разом із заявоко щодо правонаступництва, якщо виконавче провадження закінчене, заявник має здійснювати процесуальні дії, спрямовані на відновлення виконавчого провадження. За відсутності підстав для відновлення закінченого виконавчого провадження відсутні підстави для процесуального правонаступництва.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі №338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі №905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі №569/17272/15-ц, від 02 липня 2019 року у справі №48/340, від 22 жовтня 2019 року у справі №923/876/16 та багатьох інших.

Під неналежним способом захисту розуміється такий, що не забезпечує реальне поновлення прав у випадку задоволення позову.

Застосування судом того чи іншого способу захисту має приводити до відновлення порушеного права позивача без необхідності повторного звернення до суду. Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту. Такі висновки сформульовані в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 року у справі № 910/3009/18, від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19, від 16 лютого 2021 року у справі № 910/2861/18.

Відповідно, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню, зважаючи на те, що остання повинна була звернутися до суду із заявою про заміну сторони виконавчого провадження щодо виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.05.2020 року у справі № 520/2704/2020.

Обрання неналежного способу захисту, відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 02.02.2021 у справі № 925/642/19 є самостійною підставою для відмови у позові.

Відповідно до вимог частин першої, другої, четвертої, п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Виходячи з наведеного у сукупності та враховуючи, що виконання рішення є складовою частиною судового розгляду та завершальною стадією судового провадження, а неможливість виконати рішення суду призведе до порушення прав, гарантованих ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод ОСОБА_1 як правонаступника ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись частиною шостою статті 259, статтями 265, 268, 268, 273 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Чижова Наталія Анатоліївна, про визнання права власності на спадкове майно та стягнення суми - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом 30 днів з дня виготовлення повного рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач - Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області, , адреса місцезнаходження: м. Харків, майдан Свободи, 5, Держпром, 3 під`їзд, 2 поверх.

Третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Чижова Наталія Анатоліївна, адреса місцезнаходження: АДРЕСА_2 .

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Повний текст судового рішення складено 21 листопада 2023 року.

Суддя В. М. Яковлева