З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"14" листопада 2023 р. м. Жмеринка
Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області в складі:
головуючого судді Заярного А.М.,
за участі секретаря судових засідань Мухи Р.П.,
представника позивача ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Полонської міської ради Шепетівського району Хмельницької області про встановлення юридичного факту та визнання права власності на спадкове майно, що складається із спадкового будинку,
15.05.2023 позивач звернулась до Жмеринського міськрайонного суду з цим позовом, в якому просила визнати факт постійного проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на час відкриття спадщини в АДРЕСА_1 разом із спадкодавцем - ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Визнати за нею право власності в порядку спадкування на нерухоме майно, що складається з житлового будинку, загальною площею 48,5 кв. м, житловою 28,7 кв. м з господарськими будівлями та спорудами, розташованого в АДРЕСА_1 , який рахується за ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , спадщину після смерті якого прийняв ОСОБА_4 , але не оформивши своїх спадкових прав помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , спадщину після смерті якого прийняв ОСОБА_3 , але не оформивши своїх спадкових прав помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Стислий виклад позиції позивача.
ІНФОРМАЦІЯ_4 в смт Браїлів Жмеринського району Вінницької області помер ОСОБА_5 , який до дня своєї смерті проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 та який згідно залишеного ним заповіту, будинок що належить йому на праві особистої власності з господарським будівлями, розміщених на земельній ділянці, площею 0,30 га в АДРЕСА_2 заповів своєму онукові ОСОБА_4 , який в 1997 році прийняв спадщину вступивши в фактичне володіння та управління майном та розпорядився домашніми та особистими речами померлого
Не оформивши своїх спадкових прав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 помер. До часу смерті ОСОБА_4 проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 . На час смерті разом з ним постійно проживав без реєстрації син ОСОБА_3 , який не оформивши своїх спадкових прав ІНФОРМАЦІЯ_2 помер в м. Полонне Шепетівського району Хмеотницької області та після смерті якого відкрилась спадщина , що складається з житлового будинку АДРЕСА_1 , яку як спадкоємець першої черги за законом він прийняв після смерті батька ОСОБА_4 , інші спадкоємці після смерті ОСОБА_5 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 відсутні.
Спадщину після смерті сина позивач прийняла, шляхом подачі письмової заяви до приватного нотаріуса.
Постановою приватного нотаріуса Жмеринського районного нотаріального округу позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті сина ОСОБА_3 на спадковий будинок, у зв`язку з тим, що він не подав заяву про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_4 , не надав доказів про реєстрацію з ОСОБА_4 на час відкриття спадщини за однією адресою.
14.11.2023 представник позивача ОСОБА_2 та позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримали подану позовну заяву та просили її задовольнити з підстав, викладених в позові.
Стислий виклад заперечень відповідача.
Відзиву на позов відповідач не подавав.
Процесуальні дії, заяви та клопотання.
17.05.2023 ухвалою судді відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 19.06.2023.
19.06.2023 розгляд справи відкладено на 19.07.2023.
07.07.2023 від представника позивача до суду надійшло клопотання про заміну сторони у справі з Жмеринської міської ради на Полонську міську раду Шепетівського району Хмельницької області.
19.07.2023 ухвалою суду замінено первісного відповідача Жмеринську міську раду Вінницької області на належного Полонську міську раду Шепетівського району Хмельницької області. Підготовче засідання відкладено на 04.10.2023.
04.10.2023 ухвалою суду підготовче провадження закрито. Справа призначена до розгляду по суті на 14.11.2023.
13.10.2023 на адресу суду надійшла витребувана судом спадкова справа після смерті ОСОБА_3
23.10.2023 з Державного нотаріального архіву Вінницької області надійшло повідомлення про відсутність спадкової справи після смерті ОСОБА_5
14.11.2023 представник відповідача Полонської міської ради Шепетівського району Хмельницької області, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явився без повідомлення причин. Клопотання про відкладення розгляду справи не подавав.
Суд, на підставі ч.1 ст. 223 ЦПК України, за погодженням з представником позивача розглянув справу у відсутність відповідача.
Відповідно частини 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З огляду на вищевикладене, за умов існування усіх підставі, передбачених ч. 1 ст. 280 ЦПК України, за згодою предстаника позивача, суд виніс ухвалу про заочний розгляд справи.
Фактичні обставини, встановлені судом.
Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 батьками ОСОБА_3 зазначені ОСОБА_4 та ОСОБА_1 (а.с.9).
Відповідно до копії повного Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.10-11).
Як вбачається з копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.12).
ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 (а.с.13).
Відповідно до копії заповіту, посвідченого секретарем виконкому Браїлівської селищної ради, ОСОБА_5 на випадок своєї смерті належний йому житловий будинок з по господарськими будівлями, розташований в АДРЕСА_2 заповідав своєму онукові ОСОБА_4 (а.с.14).
Згідно довідок виконавчого комітету Жмеринської міської ради Вінницької області від 18.05.2022 та 15.07.2022 житловий будинок в АДРЕСА_1 рахується за покійним ОСОБА_5 . На момент смерті разом з ОСОБА_4 проживав без реєстрації його син ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_5 залишилось спадкове майно, що складається з житлового будинку по АДРЕСА_1 . Спадщину за заповітом прийняв онук ОСОБА_4 , який у вересні 1997 року вступив в фактичне володіння та управління майном, розпорядився домашніми та особистими речами (а.с.15-17).
Відповідно до копії довідки Браїлівського старостинського округу від 01.03.2023 № 01-1-2023/285 на момент смерті разом з ОСОБА_4 проживав його син ОСОБА_6 (а.с.18).
Як вбачається з копії довідки Браїлівського старостинського округу від 01.03.2023 за покійним ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , рахується земельна ділянка, площею 0,30 га в АДРЕСА_1 . Відомості щодо передачі земельної ділянки у власність ОСОБА_5 та видачі йому правовстановлюючих документів відсутні (а.с.19).
Згідно Інформаційних довідок зі Спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори/спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), заведена після смерті ОСОБА_3 . Заповіт після смерті ОСОБА_5 чинний. Інформаційна довідка видавалась у зв`язку з підготовкою до видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , спадкові справи після їх смерті відсутні (а.с.21-25).
Згідно технічного паспорта на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , замовником якого є ОСОБА_1 , житловий будинок побудовано в 1960 році (а.с.27-31).
Відповідно до копії довідки Жмеринського ВП КП «ВООБТІ» від 22.07.2022 № 75 реєстрація права власності на об`єкт нерухомого майна, який розташований по АДРЕСА_1 КП Вінницьке ВООБТІ не проводилась. Сформована інвентаризаційна справа, де користувачем значиться ОСОБА_5 (а.с.32).
ОСОБА_1 07.03.2023 звернулась з заявою про державну реєстрацію права власності на будинок по АДРЕСА_2 , в якій рішенням державного реєстратора їй було відмовлено у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів (а.с.33-34).
Постановою приватного нотаріуса Жмеринського районного нотаріального округу позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті сина ОСОБА_3 на спадковий будинок у зв`язку з тим, що він не подав заяву про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_4 , не надав доказів про реєстрацію спільно з ОСОБА_4 на час відкриття спадщини за однією адресою та у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів (а.с.35).
Відповідно до звіту про технічне обстеження житлового будинку по АДРЕСА_2 ринкова вартість оцінки об`єкта становить 104 000 грн. Стан будинку класифікується як задовільний (а.с.36-62).
З дослідженої в судовому засіданні спадкової справи № 62/2022 до майна померлого ОСОБА_3 вбачається, що ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 . Інші спадкоємці після його смерті відсутні (а.с.103-135).
Також в судовому засіданні були допитані свідки ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які підтвердили, факт постійного проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на час відкриття спадщини в АДРЕСА_1 разом із спадкодавцем - ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Вказані докази суд приймає до уваги, так як вони містять інформацію щодо предмета доказування, одержані в порядку встановленому законом.
Мотиви суду. Норми права застосовані судом.
Відповідно до п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилась не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила ЦК УРСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом.
Згідно ст.9 ЦК УРСР (в редакції 1963 року). Здатність мати цивільні права обов`язки (цивільна правоздатність) визнається в однаковій мірі за всіма громадянами Української РСР та інших союзних республік РСР та інших союзних республік.
Правоздатність громадянина виникає в момент його народження і припиняється в момент смерті.
Статтею 548 ЦК УРСР (в редакції 1963 року) визначено, що для отримання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями.
Згідно з ст. 549 ЦК УРСР (в редакції 1963 р.), визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.
Як достовірно встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_4 прийняв після смерті ОСОБА_5 спадщину у відповідності до ст. 549 ЦК УРСР, шляхом вступу в фактичне володіння та управління спадковим майном.
Згідно із ч.ч. 2, 4 ст. 25 ЦК України, цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження та припиняється у момент її смерті.
Відповідно до ч.1 ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Відповідно до п.11 ч. 1 ст.346 ЦК України право власності припиняється у разі смерті власника.
Згідно зі ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
До набрання чинності ЦК України та Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на не рухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004 виникнення права власності на будинки, споруди не залежало від державної реєстрації цього права.
Відповідно до ст.2 згаданого Закону державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до 01.01.2013, визнаються дійсними за наявності однієї з таких умов: 1) реєстрація таких прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення; 2) на момент виникнення таких прав діяло законодавство, що не передбачало їх обов`язкової реєстрації (ст.3).
Державна реєстрація права на житлові будинки, споруди регулювалася підзаконними нормативними актами зокрема такими, як Інструкція про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах та селищах міського типу Української PCP, затверджена заступником Міністра комунального господарства Української PCP 31 січня 1966 року, яка втратила чинність на підставі наказу Держжитлокомунгоспу України від 13.12.1995 №56, Тимчасове положення про порядок реєстрації прав власності на нерухоме майно затверджене наказом Міністерства юстиції України від 07.02.2002 №7/5. Зазначені нормативні акти передбачали державну реєстрацію будівель, споруд, державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, проте виникнення права власності на будівлі та споруди не залежало від державної реєстрації до часу набрання чинності ЦК України та Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на не рухоме майно та їх обтяжень».
Постановою КМУ «Про порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів державного замовлення» від 05.08.1992 №449 (втратила чинність 30.12.2004) було вперше встановлено порядок та умови прийняття в експлуатацію об`єктів будівництва. Отже, до 05 серпня 1992 року не передбачалась й процедура введення приватних житлових будинків в експлуатацію при оформленні права власності. Документом, який засвідчує відповідність закінчених будівництвом до 5 серпня 1992 року житлових будинків вимогам законодавства, будівельним нормам та державним стандартам і правилам, зокрема, для потреб державної реєстрації прав власності на нерухоме майно, є технічний паспорт, складений за результатами технічної інвентаризації.
Відтак, право власності на збудоване до набрання чинності ЦК України, Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» нерухоме майно набувається в порядку, який існував на час його будівництва та не виникає у зв`язку із здійсненням державної реєстрації права власності на нього в порядку, передбаченому вказаним законом, яка є лише офіційним визнанням державою такого права, а не підставою його виникнення.
За наявністю на збудоване до 1992 року спірне домоволодіння виготовленого технічного паспорту, документу, що підтверджує право спадкодавця на земельну ділянку за адресою житлового будинку, суд доходить висновку, що першому спадкодавцю ОСОБА_5 на праві власності належав спірний житловий будинок, однак останній не здійснив державну реєстрацію свого права власності, оскільки на час введення житлового будинку в експлуатацію, чинне законодавство не зобов`язувало вчиняти такі дії.
Згідно із ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов`язки, які належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.
Згідно із ст.ст.1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Стаття 1258 ЦК України встановлює, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово, кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ч. 1 ст. 1261 ЦК України).
Відповідно до ч.ч. 3, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
У відповідності до ч.ч.1, 2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Відповідно до ст. 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).
Згідно з п.9 ч.1 ст.27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі: в т.ч. рішення суду, що набрало законної сили, щодо права власності та інших речових прав на нерухоме майно.
Відповідно до ч.2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
За вимогами ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 є єдиною спадкоємицею після смерті сина ОСОБА_3 , який в порядку ст. 1268 ЦК України прийняв спадщину (будинок) після батька ОСОБА_4 , який в свою чергу прийняв спадщину в порядку ст. 549 ЦК УРСР на підставі заповіту після свого діда ОСОБА_5 , у передбаченому законом порядку позбавлена можливості реалізувати свої права спадкоємця та отримати свідоцтво про право на спадщину на спадковий житловий будинок, який досі рахується за ОСОБА_5 , через відсутність правовстановлюючого документу на нього. Згідно технічного паспорту, спадковий будинок побудований на виділеній для цього земельній ділянці до 05 серпня 1992 року ОСОБА_5 , згідно звіту про технічне обстеження об`єктів нерухомого майна - відповідає вимогам законодавства, а тому позов підлягає задоволенню.
Розподіл судових витрат.
Позивач не ставить питання про відшкодування судових витрати, які суд вважає можливим залишити за позивачем.
На підставі викладеного, керуючись статтями 3, 4, 5, 7, 10-13, 76-82, 89, 206, 259, 263-265 ЦПК України, Суд
Визнати факт постійного проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на час відкриття спадщини в АДРЕСА_1 разом із спадкодавцем - ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , право власності в порядку спадкування на нерухоме майно, що складається з житлового будинку, загальною площею 48,5 кв. м, житловою 28,7 кв. м з господарськими будівлями та спорудами, розташованого в АДРЕСА_1 , який рахується за ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , спадщину після смерті якого прийняв ОСОБА_4 , але не оформивши своїх спадкових прав помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , спадщину після смерті якого прийняв ОСОБА_3 , але не оформивши своїх спадкових прав помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили у порядку, передбаченому ст. 273 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 ); Полонська міська рада Шепетівського району Хмельницької області (місцезнаходження: 30542, Хмельницька область, Полонський район, м. Полонне, вул. Лесі Українки, буд. 113, ,).

Суддя Андрій ЗАЯРНИЙ

Дата складання повного судового рішення 22.11.2023