УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Про залишення позовної заяви без руху

22.11.2023 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Чішман Л.М.,

вирішуючи питання про прийняття позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Богунського відділу державної виконавчої служби у м. Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з майна, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулися до суду з позовом, в якому просять зобов`язати відповідача скасувати та зняти арешт з належного їм житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який було накладено на підставі постанови серії АА №586596 від 28.10.2008 року, виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис про арешт такого будинку, стягнути з відповідача на користь позивачів судові витрати.

Ухвалою суду від 23.10.2023 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку з невірно визначеним колом учасників справи.

15.11.2023 року від позивачів надійшла позовна заява в новій редакції, якою останні просять залучити в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору Богунський відділ державної виконавчої служби у м. Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ); витребувати у третьої особи постанову серії АА №586596 від 28.10.2008 року; визнати право власності на вищевказане майно за позивачами; зобов`язати третю особу скасувати та зняти арешт з житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який було накладено на підставі постанови серії АА №586596 від 28.10.2008 року; виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис про арешт такого будинку.

При вирішенні питання про відкриття провадження по справі, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктом 3 позовної заяви у новій редакції позивачі просять визнати право власності на вищевказане майно за ними (позовна вимога майнового характеру), не конкретизуючи таку позовну вимогу, тобто не зазначивши право власності на яке саме майно вони просять визнати.

Більше того, з наданої позивачами інформаційної довідки №334258696 від 01.06.2023 року встановлено, що ОСОБА_1 на праві приватної власності йому належить 16/100 частки, а ОСОБА_2 на праві приватної власності належить 84/100 частки житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» за позовну заяву майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073, 60 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (13420 грн).

Відповідно до п. 2 ч. 1 статті 176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 916/1220/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Однак, в позовній заяві не вказана ціна позову та не надані докази вартості майна, на яке позивач просить визнати право власності, що у свою чергу впливає на розмір судового збору, який підлягає сплаті при зверненні до суду за захистом порушеного, оспорюваного чи невизнаного права.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п. 3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України №1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

За приписами абз. 3 п. 2 розділу ІV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України 17.05.2018 № 658, строк дії звіту про оцінку не може перевищувати шість місяців з дати оцінки, що зазначається в такому звіті.

Разом із тим, слід зазначити, що позивачами до позовної заяви не надано підтвердження дійсної вартості майна станом на день звернення із даним позовом до суду.

Оскільки позивачі звернулися до суду із вимогою про визнання права власності на майно (вимогою майнового характеру), останнім необхідно сплатити судовий збір у порядку та розмірі, які визначено Законом України «Про судовий збір».

Таким чином, враховуючи положення статті 176 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір», позивачам необхідно конкретизувати/уточнити позовну вимогу про визнання за ними права власності на майно, зазначивши конкретний перелік такого майна, визначити та зазначити у позовній заяві ціну позову на підставі звіту про оцінку такого майна, у разі необхідності доплатити судовий збір (з урахуванням сплаченої суми) та надати документ на підтвердження його сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За наведених обставин, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення виявлених та викладених вище недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору - Богунський відділ державної виконавчої служби у м. Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з майна залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків, що не перевищує 7 (семи) днів з моменту отримання копії ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Чішман