Провадження № 2/727/2077/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2023 року м. Чернівці

Суддя Шевченківського районного суду м. Чернівці Калмикова Ю. О., розглянувши заяву ОСОБА_1 , що діє від імені та в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності на спадкове майно та припинення права власності, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Служба у справах дітей Чернівецької міської ради,

УСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 , що діє від імені та в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 звернулися до Шевченківського районного суду м. Чернівці з позовною заявою до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності на спадкове майно та припинення права власності, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Служба у справах дітей Чернівецької міської ради.

Розглянувши подану заяву, вважаю за необхідне залишити зазначену її без руху з наступних підстав.

З позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Так, в позовної заяви вбачається, що не зазначено: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Позовна заява подана адвокатом Якобишеною Т. Д. в інтересах позивачів, не відповідає вимогам п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, так як не містить РНОКПП адвоката Якобишеної Т. Д., що унеможливлює здійснити перевірку її реєстрації в електронному суді, а також не містить відомостей про наявність або відсутність у неї електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі сторін.

Адвокат Якобишена Т. Д. не надала письмову заяву із зазначенням обставин та обґрунтуванням, які суперечать її релігійним переконанням, не реєструвати електронний кабінет.

Відповідно до абзацу 2 ч. 1 ст. 185 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Відповідно до абзацу 2 ч. 2 ст. 185 ЦПК України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу.

За цих обставин, уважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачам строк для усунення виявлених недоліків, а саме: зобов`язати представника позивачів - адвоката Якобишену Т. Д. зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі); в позовній заяві зазначити про наявність або відсутність електронного кабінету сторін, зазначити ідентифікаційний код адвоката Якобишеної Т. Д.; зазначити ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету третьої особи; відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивачів та відповідачів.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, а саме: позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається:

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна;

9) у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

10) у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Так з позовної заяви убачається, що позивачем помилково зазначено ціну позову як ціну частини нерухомого майна.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду. Неправильне визначення ціни позову може призвести до необґрунтованого відкриття провадження у справі.

Оцінка правильності визначення ціни позову здійснюється судом при вирішенні питання про відкриття провадження у справі.

Неправильне визначення ціна позову, що приводить до недоплаті судового збору є недоліком позовної заяви, а тому до неї повинні застосовуватися вимоги, передбачені ст. 185 ЦПК України, про залишення заяви без руху.

У п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При зверненні до суду із даним позовом позивачем ОСОБА_3 та ОСОБА_2 визначено ціну позову як частку у нерухому майні і сплачено судовий збір у сумі 6893,00 грн. кожним з них, однак документів які б підтверджували дійсну вартість майна, суду не надано.

Так, до позовної заяви позивачами не надано документів які б підтверджували дійсну вартість майна, а саме: 1) квартири АДРЕСА_1 ; 2) житлового будинку по АДРЕСА_2 ; 3) земельної ділянки кадастровий номер :01:006:0499 площею 0,086 га; 4) земельної ділянки кадастровий номер :02:001:0053 площею 0,25 га; 5) земельної ділянки кадастровий номер :02:003:0369 площею 0,3997 га; 6) земельної ділянки кадастровий номер :01:003:0079 площею 0,7631 га; 7) земельної ділянки кадастровий номер :02:003:0221 площею 0,8498 га.

Положеннями ч. 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, як вбачається із позовної заяви позивачем заявлено вимогу майнового характеру, проте не надано суду доказів вартості цього майна станом на дату звернення до суду з позовом, що унеможливлює визначити дійсний розмір судового збору, який підлягає сплаті за звернення до суду з даним позовом у встановленому Законом України «Про судовий збір» розмірі.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 - 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи викладене суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позивачам слід надати суду докази вартості спірного нерухомого майна та сплати судовий збір у встановленому Законом України «Про судовий збір» розмірі, з урахуванням вже сплаченої частини суми судового збору згідно з квитанцій № від 09.11.2023, № від 09.11.2023.

Також, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Так, позивачами в резолютивній частині заявлено вимогу «залучити в якості третьої особи» та «витребувати спадкову справу».

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, … тощо.

Відповідно до ч. 3 ст. 177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача ….. тощо.

Статтею 183 ЦПК України передбачені загальні вимоги до форми та змісту письмових заяв, клопотань, заперечень.

Позивачами оформлено зазначені клопотання без додержання вимог ст. 183 ЦПК України.

Отже, позивачам слід уточнити позовні вимоги в резолютивній частині позовної заяви з урахуванням того, що вимоги про залучення третьої особи та витребування відомостей не є позовними вимогами, а є клопотанням, заявою, яка подається окремим письмовим документом до позову.

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Так, в позовні заяві позивачі зазначають, що спадковим майном є житловий будинок по АДРЕСА_2 , але належних документів, які б посвідчували про належність цього майна спадкодавцю, чи прийняття цього майна у спадщину спадкоємцями до суду не надають.

Так, в позовні заяві позивачі зазначають, що домовились про розподіл спадкового майна.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язків досудовий порядок урегулювання спору.

Відповідно до абз. 3 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва право на спадщину.

Так, позивачами не додано до позовної заяви постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, які б підтверджували наявність спору у справі.

Таким чином, позивачам слід усунути недоліки надавши до позовної заяви копію документів на спадкове майно, а саме: житловий будинок по АДРЕСА_2 та постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин суд вважає, що позову заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків. В іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 19, 177, 185, 258-260, 442 ЦПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 що діє від імені та в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності на спадкове майно та припинення права власності, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Служба у справах дітей Чернівецької міської ради залишити без руху, про що сповістити позивачів, надавши їм строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення зазначених недоліків, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачам.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. О. Калмикова