Справа № 304/820/23 Провадження № 2/304/219/2023
У Х В А Л А

16 травня 2023 рокум. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Перечинської державної нотаріальної контори Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом та скасування запису про реєстрацію права власності,

У С Т А Н О В И В:

позивач ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до ОСОБА_2 та Перечинської державної нотаріальної контори Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), в якому просить визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом, видане Перечинською державною нотаріальною конторою ОСОБА_2 на житловий будинок, господарські будівлі та споруди, що розташовані в АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом за спадкодавцем ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про реєстрацію права власності на житловий будинок, господарські будівлі та споруди, що розташовані в АДРЕСА_1 , за ОСОБА_3 (номер запису про право власності 19546371), проведеного на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 34368281 від 21 березня 2017 року. Свої позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Тур`я-Поляна Ужгородського (Перечинського) району Закарпатської області померла його двоюрідна сестра ОСОБА_4 . Він є єдиним спадкоємцем за покійною, оскільки така була неодружена, дітей у неї не було, її батько ОСОБА_5 помер у 1979 році, а дядько (батько позивача) ОСОБА_6 помер у 1958 році. Однак після смерті ОСОБА_4 у шестимісячний строк він не зміг подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, так як на той час часто хворів, лікувався стаціонарно та амбулаторно. У подальшому рішенням Перечинського районного суду Закарпатської області від 24 листопада 2016 року, яке набрало законної сили 13 грудня 2016 року, йому визначено додатковий двомісячний строк для прийняття спадщини за покійною ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . У визначений рішенням суду строк він звернувся до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право власності на спадщину за покійною ОСОБА_4 , де йому стало відомо, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка все належне їй майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, та все те, що буде належати їй на день смерті, а також належні їй майнові права та обов`язки на час смерті, заповіла відповідачу ОСОБА_2 , про що свідчить заповіт від 09 березня 2016 року, посвідчений цього ж дня секретарем Тур`є-Полянської сільської ради Перечинського району Закарпатської області Майор Н.С., зареєстрований в реєстрі за № 11. У зв`язку з цим 31 серпня 2016 року ОСОБА_2 звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, при цьому протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не відмовилася від неї, а тому вважається такою, що прийняла спадщину. Вважає, що це порушує його права та інтереси, оскільки ОСОБА_2 при зверненні з позовом до суду про визнання за нею права власності за спадкодавцем ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , приховала той факт, що будинок АДРЕСА_1 належав його двоюрідній сестрі ОСОБА_4 , яка проживала у такому до своєї смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ). Також вказує на те, що після смерті ОСОБА_4 у вказаному будинку проживала ОСОБА_3 , яка не була спадкоємцем ані за законом, ані за заповітом за його покійними дядьком ОСОБА_5 та двоюрідною сестрою ОСОБА_4 , така не набула жодних майнових прав на будинок, а отже і не мала правових підстав для визнання за нею права власності на спірне будинковолодіння у порядку спадкування. З огляду на вищевикладене просить позов задовольнити.

До постановлення ухвали про відкриття провадження у справі позивач ОСОБА_1 подав до суду заяву про повернення йому поданої позовної заяви до ОСОБА_7 та Перечинської нотаріальної контори про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину, разом з додатками до неї.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно ч. 2, 4 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 43 цього Кодексу учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно п. 3 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі від позивача надійшла заява про врегулювання спору або заява про відкликання позовної заяви.

Оскільки ухвала про відкриття провадження у справі не постановлена, тому згідно з принципом диспозитивності вказана заява позивача ОСОБА_1 про відкликання позову підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 12, 13, 43, 185 ч. 4 п. 3, 258-261 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

заяву задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Перечинської державної нотаріальної контори Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом та скасування запису про реєстрацію права власності повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: Ганько І. І.