Справа № 761/3977/22
Провадження № 2/761/3795/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 травня 2023 року Шевченківський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Романишеної І.П.,

за участю секретаря Решти Д.О.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в місті Києві в приміщені суду цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова Анастасія Григорівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сокол Ірина Віталіївна про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування рішень та записів про державну реєстрацію права власності,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вказана цивільна права.

Ухвалою суду від 14.12.2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд цивільної справи по суті.

03.04.2023 р., 15.05.2023 р. представник позивача у судове засідання не з`явився, зокрема не скористався правом участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, хоча суд надсилав судову повістку позивачу електронними повідомленнями через систему "Електронний суд" (а/с. 146, 210), а також забезпечив технічну можливість представнику ТОВ «БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ» скористатися правом участі в судових засіданнях в режимі відеоконференції, з урахуванням заяви останнього, що вбачається з доповідної записки секретаря судового засідання Решти Д.О.

Статтею 14 ЦПК України передбачено, шо суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку.

Зміст вказаної процесуальної норми свідчить про те, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, вказаний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суд від 26.10.2022 р. справа № 761/877/20.

Також, суд надіслав представнику позивача судову повістку про виклик до суду 03.04.2023 р., 15.05.2023 р. на електронну адресу представника, яку останній вказав в заяві про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами суду від 10.02.2023 р. (а/с. 184), що вбачається з довідок про доставку електронного листа (а/с.193, 208).

Отже, суд приходить до висновку, що повідомлення позивача та його представника про судові засідання 03.04.2023 р., 15.05.2023 р. було здійснено з дотриманням вимог процесуального закону.

Відповідачі, треті особи у судове засідання не з`явилися, хоча суд вчиняв заходи стосовно їх належного повідомлення про судове засідання, натомість представник відповідача 3 подав до суду заяву про проведення судового засідання за його відсутності та довірителя, в якій також просив залишити позов без розгляду у випадку відсутності в судовому засіданні представника позивача.

Суд, дослідивши матеріали справи вбачає підстави для залишення позову без розгляду за наступних обставин.

За ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Виходячи з зазначеної норми, суд незалежно від причин неявки позивача і якщо не надійшла заява про розгляд справи в його відсутності залишає позовну заяву без розгляду, суд зауважує, що матеріали справи не містять клопотання від представника позивача щодо розгляду справи за його відсутності, при цьому 03.04.2023 року суд відклав судове засідання, оскільки представник позивача повідомив про неможливість взяти участь в судовому засіданні, у зв`язку з тим, що бере участь в іншому судовому засідання.

Оскільки, неявка представника позивача у судове засідання 15.05.2023 р. є повторною, вона слугує підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки, оскільки поважність причин повторної неявки в судове засідання законодавцем не вимагається, що узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц провадження №61-9020св21.

Так, Верховний Суд у постанові від 28 жовтня 2021 року у справі №465/6555/16-ц провадження № 61-9020св21 зазначив, що системний аналіз норм процесуального права (ст.ст.43,44,223,257 ЦПК) дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті. Аналогічна за змістом правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 та від 20 червня 2022 року у справі №607/2015/17.

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Судом також враховується те, що інформація про призначені судові засідання була розміщена на сайті суду і є доступною для осіб, які приймають участь у її розгляді.

За вищевикладених обставин суд, з урахуванням строків розгляду справи, часу знаходження справи у провадженні суду, незабезпечення позивачем явки уповноваженого представника у судові засідання 03.04.2023 р., 15.05.2023 р., вбачає підстави для залишення позову без розгляду, керуючись п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 43, 223, 257, 259, 260, 353-355 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова Анастасія Григорівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сокол Ірина Віталіївна про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування рішень та записів про державну реєстрацію права власності - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 15.05.2023 р.

СУДДЯ І.П.РОМАНИШЕНА