Справа № 502/876/23
УХВАЛА

18 травня 2023 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області

у складі:

головуючого судді Масленикова О.А.

за участю секретаря судового засідання Скрипкіної А.Ю.

розглянувши без повідомлення учасників справи

заяву представника позивача ОСОБА_1

про забезпечення позову до подання позову в цивільній справі № 502/876/23

за позовом

ОСОБА_2

до

ОСОБА_3

про

поділ спільного майна подружжя

ВСТАНОВИВ:

17.05.2023 року до Кілійського районного суду Одеської області надійшла заява представника позивача ОСОБА_2 ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позову, згідно якої він просить суд вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на:

- житловий будинок загальною площею 93,8 кв.м, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на який зареєстроване 29.07.2019 за ОСОБА_3 та ОСОБА_2 згідно Інформації з ДРРП № 332344872 від 15.05.2023 року;

- транспортний засіб Седан-В «Volkswagen Passat», 2012 року випуску, VІН-код- 1VWBP7A33DC035705, реєстраційний номер - НОМЕР_1 ;

Також представник позивача просить суд до набрання чинності рішенням у справі, заборонити будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо вищевказаного майна.

В обґрунтування поданої заяви зазначено, що позивачем буде подано позов про поділ спільного майна подружжя. Предметом спору про поділ спільного майна подружжя є визначення права на спільне сумісне майно сторін, яке отримано у шлюбі.

На думку представника позивача, є підстави вважати, що вказане майно, яке є спільною сумісною власністю сторін і складає значну вартість, без згоди позивача може бути відчужене на користь третіх осіб, та в разі невжиття заходів забезпечення позову про поділ спільного майна подружжя може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Якщо судом не будуть вжиті заходи забезпечення позову, то позивач втратить будь-яку можливість на стягнення коштів, що призведе до неправдивих наслідків. Таким чином в даному випадку виступає запорукою виконання можливого рішення суду.

На підставі вищезазначеного, представник позивача просить задовольнити заяву.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Розглянувши без повідомлення учасників справи заяву про забезпечення позову, проаналізувавши відповідні положення законодавства, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити заходи забезпечення позову передбачених статтею 150 цього Кодексу .

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 152 ЦПК України, заява про забезпечення позову до подання позовної заяви подається за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо;.

Статтею 150 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб;) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

У відповідності до ч. 1 ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Як роз`яснено у п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року, при розгляді заяви про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовними вимогам.

Отже, при вирішенні питання щодо наявності або відсутності підстав для застосування заходів забезпечення позову судом, між іншим, підлягають встановленню: наявність або відсутність спору, наявність або відсутність реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовними вимогам, співмірність заявлених позовних вимог до майна, яким заявник просив забезпечити позов.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

За наслідками розгляду заяви про вжиття заходів забезпечення позову, суд відповідно до частин 9-10 ст. 153 ЦПК України може постановити ухвалу про повернення заяви заявникові, а також про вжиття заходів забезпечення позову або відмову у забезпеченні позову, вказані ухвали підлягають оскарженню відповідно до статті 353 ЦПК України.

Суд, проаналізувавши доводи та обґрунтування, викладені в заяві про забезпечення позову, дослідивши докази на які посилається представник у відповідно поданій заяви встановив, що вказаний житловий будинок на праві спільної сумісної власності належить сторонам, що виключає можливість передання його третім особам, без згоди іншого співвласника, оскільки частка співвласника не визначена. Окрім того, представником позивача не надано доказів та не наведено реальних підстав щодо неможливості виконання рішення суду за відсутності вжиття заходів забезпечення позову, про які вказано в заяві. Окрім того, представник позивача зазначає, що в разі невжиття заходів забезпечення позову, позивач втратить будь-яку можливість на стягнення коштів, при цьому зазначає, що предметом спору є нерухоме майно.

У зв`язку з вищевикладеним суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 151, 152, 153, 258-260, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позову в цивільній справі № 502/876/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Кілійського районного суду О. А. Маслеников