Справа № 462/2070/23
УХВАЛА

16 травня 2023 року м.Львів

Суддя Залізничного районного суду м. Львова Колодяжний С.Ю., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи Львівський міський центр соціальних служб, приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Черник Наталія Степанівна, про розірвання спадкового договору,

встановив:

ОСОБА_1 через свого представника 24.03.2023 року звернулася в суд із позовною заявою, в якій просить розірвати укладений 23.08.2017 року спадковий договір, посвідчений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Черник Н.С., зареєстрований в реєстрі за №954.

Згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до підпункту 1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ОСОБА_1 в позовній заяві також просить звільнити її від сплати судового збору у зв`язку з важким майновим становищем.

З долученої до заяви довідки №684 від 15.03.2023 року Залізничного відділу соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Управління соціального захисту вбачається, що річний дохід ОСОБА_1 (пенсія за віком) за період з березня 2022 року по лютий 2023 року складає 45542,92 грн.

Згідно з ч.1, 3 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов?язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26.07.2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «JedamskiandJedamska v. Poland» від 26.07.2005 року, пункти 63-64).

Верховний Суд в постанові від 04 липня 2018 року в справі № 686/114/16-ц зазначив, що положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

За наведеного, враховуючи предмет позову та майновий стан позивача вважаю за необхідне звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Відтак, заява подана із додержанням вимог ст.175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Залізничного районного суду м. Львова.

Підстави, визначені ст.185, 186 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні, а тому її слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.

Як передбачено ч.2 ст.19 та п.4 ч.2 ст.187 ЦПК України цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження. Ці правила визначаються ухвалою суду про відкриття провадження.

Враховуючи вимоги ст.274 ЦПК України, значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, суд дійшов висновку про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Для виконання завдання підготовчого провадження на підставі ст.196 ЦПК України слід призначити підготовче засідання з повідомленням учасників справи, яке розпочати не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Керуючись ст.19, 175, 177-178, 187, 190, 196, 274, 258-261, 353-355 ЦПК України,

постановив:

Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи Львівський міський центр соціальних служб, приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Черник Наталія Степанівна, про розірвання спадкового договору та відкрити провадження у справі, яку розглядати в порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання з повідомленням учасників справи в приміщенні Залізничного районного суду м. Львова (м. Львів, вул. С.Бандери, 3 каб.4) на 10.00 год. 08 червня 2023 року.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву, роз`яснивши, що у зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Визначити третім особам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання пояснення на позовну заяву та п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання пояснень щодо нього, із викладенням своїх аргументів і міркувань на підтримку або заперечення проти позову або відзиву. Одночасно з надісланням (наданням) таких пояснень до суду, треті особи зобов`язані направити копію пояснень та доданих до них документів іншим учасникам справи.

Копії ухвали направити учасникам справи, а відповідачу та третім особам - також копію позовної заяви з доданими до неї документами.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади: http://zl.lv.court.gov.ua/sud1309/.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя (підпис)

Згідно з оригіналом.

Суддя: С.Ю. Колодяжний