Справа № 639/3446/22
Провадження № 2/639/341/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2023 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Труханович В.В.,

за участю секретаря Яременко В.В.,

представника відповідача Кукуєвої В.І.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні Жовтневого районного суду м. Харкова цивільну справу № 639/3446/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: Друга Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом та встановлення фактів, що мають юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, у якому просить ухвалити рішення про встановлення юридичних фактів і визнання права власності на 1/6 частину житлового будинку, розташованого по в`їзду АДРЕСА_1 , після смерті сестри ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , яка була рідною сестрою позивача ОСОБА_1 . Факт родинних відносин підтверджується документами, які додані до позовної заяви.

Щодо смерті ОСОБА_2 , то позивач зазначає, що вона померла в м. Москва Російської Федерації, але свідоцтво про смерть у неї відсутнє. Факт смерті ОСОБА_2 підтверджується висновком експерту про дослідження трупа.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина у вигляді 1/6 частини житлового будинку АДРЕСА_1 .

Позивач звернулася до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини після смерті сестри ОСОБА_2 , а згодом і з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину.

У видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 позивачу було відмовлено з посиланням на те, що відсутні документи, які підтверджують родині відносини між ОСОБА_1 та померлою ОСОБА_2 , документ про смерть ОСОБА_2 та правовстановлюючий документ на спадкове майно.

Вищевикладені обставини вимусили позивача звернутися до суду з даним позовом.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 04.11.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа, Друга Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом та встановлення фактів, що мають юридичне значення. Призначено підготовче судове засідання.

01 грудня 2022 року від представника відповідача Харківської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якої вони просили відмовити у задоволені позову ОСОБА_1 у повному обсязі, посилаючись на те, що матеріали справи не містять доказів, які б підтверджували факт смерті ОСОБА_2 , а позивачем не вжиті передбачені законом дії для отримання свідоцтва про смерть останньої. Щодо визнання права власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , вважають що у разі її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , як зазначено в позові, позивачем пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 24 січня 2023 року клопотанні про витребування доказів задоволено. Витребувано з Другої Харківської державної нотаріальної контори Відокремлений підрозділ Другої Харківської міської нотаріальної контори за адресою: 61003, майдан Павлівський, 2, належним чином завірену копію спадкової справи № 808/2016, заведеної після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 17 квітня 2023 року у задоволенні клопотання представника відповідача Харківської міської ради Кукуєвої В.І. про залишення позовної заяви без руху відмовлено. Закрито підготовче провадження у цивільній справі № 639/3446/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа Друга Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом та встановлення фактів, що мають юридичне значення. Призначено справу до судового розгляду в судове засідання.

Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Кучінська І.С. в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце судового розгляду повідомлялися, просили справу розглянути у їх відсутність

Представник відповідача Харківської міської ради Кукуєва В.І. в судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала, посилаючись на обставини, які викладені у відзив на позовну заяву.

Представник 3-тьої особи Другої Харківської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового розгляду повідомлявся, надав заяву про розгляд справи у їх відсутність.

У відповідності до вимог ст. 224 ЦПК України суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін, що не з`явилися та ухвалити по справі рішення.

Суд, вислухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Вирішуючи справу по суті позовних вимог, суд виходив з положень ст.ст. 76-81 Цивільно-процесуального кодексу України.

Відповідно до положень ст. 76 ЦПК України, доказами э будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

З матеріалів справи, а саме довідки КП «ХМБТІ» за № 1068/0411/22 і копії правовстановлюючого документу судом встановлено, що 1/6 частина житлового будинку з надвірними будівлями по в`їзду АДРЕСА_1 станом на 31.12.2012 на праві власності належить ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 26.05.1998 П`ятою Харківською державною нотаріальною конторою, р.№3-1135. (а.с. 14-16)

Позивач ОСОБА_3 зазначила про те, що ОСОБА_2 є її рідною сестрою. Остання померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в Росії. Однак, свідоцтва про смерть позивач не має. Остання звернулася до нотаріусу з заявою про оформлення своїх спадкових прав після смерті сестри, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено з причин відсутності підтвердження факту смерті спадкодавці, факту родинних відносин та правових документів на нерухоме майно.

Згідно постанови про відмову у вчинені нотаріальної дії від 06.12.2021, відмовлено ОСОБА_1 вчинені такої нотаріальної дії, як видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на частку житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 після смерті її сестри, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка з її слів померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , в зв`язку з відсутністю підтвердження факту смерті спадкодавці, факту родинних відносин та правових документів на нерухоме майно. ( а.с. 8)

Частиною 2 ст. 315 ЦПК України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до п.п. 1, 8 ч.1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами; про встановлення факту смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті.

При вирішенні справи суд виходить з положень п. 2 ППВСУ № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», яким передбачено, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Як вбачається з матеріалів справи ІНФОРМАЦІЯ_4 народилася ОСОБА_4 , батьками якої є: відомості про батька відсутні, матір - ОСОБА_5 . ( а.с. 9)

27 червня 1984 року ОСОБА_4 уклала шлюб з ОСОБА_6 , змінила прізвище на « ОСОБА_7 ». ( а.с. 10)

14 травня 1988 року ОСОБА_8 уклала шлюб з ОСОБА_9 , змінила прізвище на « ОСОБА_10 ». ( а.с. 11)

Згідно свідоцтва про народження ІНФОРМАЦІЯ_5 народилася ОСОБА_11 , матір`ю якої є ОСОБА_12 . ( а.с. 12)

З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу вбачається, що ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєструвала шлюб 16 вересня 1972 року та змінила прізвище на « ОСОБА_13 ». ( а.с. 13)

Отже судом достовірно встановлено, що ОСОБА_1 (до шлюбу ОСОБА_14 ) та ОСОБА_2 (до шлюбу ОСОБА_14 ) є доньками ОСОБА_5 , а отже рідними сестрами.

Даючи оцінку вищезазначеним доказам, суд приходить до висновку про те, що у позивача наявні всі необхідні документи, які підтверджують факт родинних відносин між нею та ОСОБА_2 , тому відсутні підстави для встановлення даного факту в судовому порядку.

Щодо встановлення факту смерті ОСОБА_2 , суд зазначає наступне.

На підтвердження факту смерті ОСОБА_2 позивачем в якості доказу було подано висновок експерта №1044 від 08.10.2016, з якого вбачається, що був досліджений труп ОСОБА_2 , 1953 року народження (63 роки). ( а.с. 23- 28)

Разом з тим даний висновок не містить в собі дати смерті особи ОСОБА_2 , а також повної дати її народження, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості встановити дані обставини.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до вищезазначеного висновку експерта був досліджений труп ОСОБА_2 , 1953 року народження, тоді як позивач зазначає і це підтверджується матеріалами справи, що її рідна сестра ОСОБА_2 народилася 1954 році.

Позивач зазначає, що її сестра ОСОБА_2 на день смерті постійно проживала та померла за межами території України, зокрема на території Російської Федерації.

Відповідно до приписів чинного законодавства факт смерті фізичної особи підтверджується свідоцтвом про смерть встановленого зразку.

Згідно до ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» органами державної реєстрації актів цивільного стану є:

1) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації актів цивільного стану; 2) відділи державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі, районних, районних у містах, міських, міськрайонних управлінь юстиції; 3) виконавчі органи сільських, селищних і міських рад.

Державну реєстрацію актів цивільного стану громадян України, які проживають або тимчасово перебувають за кордоном, проводять дипломатичні представництва і консульські установи України.

Частиною 6 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного :тану» встановлено, що особливості проведення державної реєстрації актів цивільного стану дипломатичними представництвами і консульськими установами України визначаються Консульським статутом України та інструкцією про державну реєстрацію актів цивільного стану, яка затверджується центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної політики у сфері зовнішніх відносин України за погодженням із Міністерством юстиції України.

Інструкцією про порядок реєстрації актів громадянського стану в дипломатичних представництвах та консульських установах України, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України, Міністерством закордонних справ від 23.05.2001 №32/5/101, визначений порядок реєстрації смерті громадян України, що померли закордоном (розділ 3 Інструкції).

Так, зокрема, реєстрація смерті громадян України, померлих за кордоном, провадиться консулом за останнім місцем проживання померлого, за місцем настання смерті, виявлення тіла померлого або за місцем поховання.

Пунктом 3.2 Інструкції передбачено, що реєстрація смерті провадиться за письмовою заявою родичів померлого, компетентних органів країни перебування, адміністрації медичного закладу, у якому настала смерть, та інших осіб на підставі: медичного документа про смерть, виданого медичним закладом; довідки про смерть, виданої компетентними органами держави перебування.

Ці документи додаються до актового запису про смерть.

Свідоцтво про смерть видається близьким родичам померлого, або надсилається разом з паспортним документом померлого до Міністерства закордонних справ України для передачі зазначеним вище особам, (п. 3.3 Інструкції).

Якщо до консульської установи або дипломатичного представництва надійшла заява про смерть громадянина України, яка настала понад рік тому, то консул після перевірки, на підставі документів, передбачених п.3.2 цієї Інструкції, провадить реєстрацію смерті на загальних підставах як первинну, але на обох примірниках актових записів про смерть проставляє відмітку "Реєстрація з пропуском строку", (п. 3.4. Інструкції).

При реєстрації смерті консул приймає від заявників паспортні документи померлих громадян України, та на їх першій сторінці робить відмітку: «Власник даного паспортного документа (посвідчення особи) помер « ____ 20 р. Актовий запис про смерть N від _____».

Паспорти, паспортні документи, а також військово-облікові документи та пільгові посвідчення померлих осіб передаються за списком до органів внутрішніх справ та військових комісаріатів.

Документи померлого найближчою дипломатичною поштою після реєстрації смерті надсилаються до Міністерства закордонних справ України або повертаються особі, яка супроводжує тіло померлої особи, про що робиться відповідна відмітка (н. 3.9 Інструкції).

Відсутність паспортного документа, який посвідчує особу померлого, не є перешкодою для реєстрації смерті. У цьому разі про відсутність паспортного документа необхідно повідомити Міністерство закордонних справ України, яке інформує про це відповідні органи України. При встановленні надалі відомостей про померлого, яких бракувало, зміни і доповнення до запису акта про смерть уносяться згідно з Положенням про порядок зміни, доповнення, поновлення та анулювання актових записів цивільного стану (п. 3.10 Інструкції).

Частиною 2 ст. 315 ЦПК України встановлено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Доказів того, що у позивача виникли перепони чи неможливість встановленні факту смерті ОСОБА_15 , а саме отримання свідоцтва про смерть, в порядку визначеному Інструкцією про порядок реєстрації актів громадянського стану в дипломатичних представництвах та консульських установах України, матеріали справи не містять.

На підставі викладеного суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для встановлення факту смерті ОСОБА_2 , у зв`язку з чим позов ОСОБА_1 в даній частині задоволенню не підлягає.

Крім того, позивач просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті її сестри ОСОБА_2 , 1954 року народження.

Стаття 1220 ЦК України передбачає, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Отже, спадщина відкривається у зв`язку з настання певних обставин, а саме: смерть громадянина; оголошення громадянина померлим.

Часом відкриття спадщини вважається день смерті спадкодавця, вказаний у свідоцтві про смерть, яке видається органами РАГСу. Коли факт смерті встановлюється у судовому порядку, часом відкриття спадщини є дата смерті спадкодавця, зазначена в рішенні суду.

Якщо спадщина відкривається внаслідок оголошення громадянина померлим, часом відкриття спадщини вважається день, коли набрало законної сили рішення суду про оголошення громадянина померлим.

У разі оголошення померлим громадянина, який пропав без вісті за обставин, що загрожували смертю або дають підставу припускати його загибель від певного нещасного випадку, суд може визнати днем смерті цього громадянина день його гаданої загибелі. За даних умов часом відкриття спадщини буде вважатися цей день.

Доказів, які підтверджували смерть гр. ОСОБА_2 , після якої позивач ОСОБА_1 бажає прийняти спадщину, матеріали справи не містять, а отже відсутні підстави про визнання за нею права власності в порядку спадкування за законом на 1/6 частину житлового будинку АДРЕСА_1 , після смерті рідної сестри ОСОБА_2 .

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про відмову у задоволені позову ОСОБА_1 в повному обсязі.

У відповідності до ст. 141 ЦПК України судові витрати залишаються за позивачем.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 4, 5 , 13, 76-81, 133, 141, 223, 259, 265 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1217, 1220, 1223, 1233, 1268, 1269, 1270 ЦК України, суд

ВИРІШИВ :

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: Друга Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом та встановлення фактів, що мають юридичне значення відмовити.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Найменування сторін:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП: НОМЕР_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ;

Відповідач - Харківської міської ради, місцезнаходження: м. Харків, майдан Конституції? 7, ;

Третя особа - Друга Харківська державна нотаріальна контора, місце знаходження: м. Харків, вул. Озерянська, 6; .

Повний текст рішення складено 18.05.2023.

Суддя В. В. Труханович