УХВАЛА

20 листопада 2023 року

м. Київ

справа № 646/1896/16-ц

провадження № 61-15777ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Литвиненко І. В., розглянувши питання про прийняття до розгляду касаційної скарги ОСОБА_1 на рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 05 червня 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 09 жовтня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Зубарєва Ігоря Юрійовича про визнання правочину недійсним, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Широкова Вікторія Анатоліївна, про визнання договору дарування недійсним,

ВСТАНОВИВ:

02 листопада 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 05 червня 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 09 жовтня 2023 року.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху, виходячи з таких підстав.

У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України заявником сплачено судовий збір в меншому розмірі, ніж встановлено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною третьою статті З ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Зважаючи на те, що позов подано у 2016 році, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня 2016 року.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2016 року становив 1 378 грн.

Червонозаводський районний суд м. Харкова рішенням від 05 червня 2020 року, яке залишив без змін Полтавський апеляційний суд постановою від 09 жовтня 2023 року, відмовив у задоволенні первісного та зустрічного позовів. Вирішив питання щодо судового збору.

У касаційній скарзі заявник просить скасувати рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 05 червня 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 09 жовтня 2023 року та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов ОСОБА_1 .

Зі змісту положень пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України вбачається, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Зі змісту судових рішень вбачається, що ціна будинку, про визнання права власності та витребування якого заявляє ОСОБА_1 із чужого незаконного володіння складає 25 800 доларів США, що еквівалентно 659 319 грн (станом на дату подання позову).

ОСОБА_1 заявляв вимогу майнового характеру, а саме: визнання права власності, в якій ціна позову становить 659 319 грн, та витребування майна з чужого незаконного володіння, ціна позову визначається ціною будинку, - 659 319 грн.

Оскільки судовий збір за вимогу майнового характеру перевищує 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, то судовий збір визначається на рівні максимуму.

Отже, судовий збір за подачу касаційної скарги за позовну вимогу майнового характеру за первісним позовом дорівнює 13 780 грн (6 890 х 200 %);

Оскільки розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб дорівнює 1 378 грн, судовий збір за подачу касаційної скарги: за позовну вимогу немайнового характеру за первісним позовом дорівнює 1 102,40 грн (551,20 х 200 %) та за позовну вимогу немайнового характеру за зустрічним позовом - 1 102,40 грн (в пункті першому прохальної частини касаційної скарги заявник просить скасувати рішення першої та апеляційної інстанцій та не вказує, що в частині первісного позову).

До касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 3 307,20 грн.

За таких обставин заявнику необхідно доплатити судовий збір за подачу касаційної скарги у розмірі 12 677,60 грн = (13 780+2 204,80) - 3 307,20.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

У порушення пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 05 червня 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 09 жовтня 2023 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Литвиненко