У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2023 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Букіна О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з вищенаведеним позовом.

28.09.2023 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями дану справу було передано до провадження судді Букіної О.М.

Дослідивши матери справи, приходжу до висновку, що дана справа не підсудна Солом`янському районному суду м. Києва з огляду на насупне.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше передбачено законом.

Із матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач зазначає місце проживання відповідача за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, на підтвердження відповідного факту проживання (перебування) відповідача, судом було здійснено запит щодо визначення місця проживання відповідача.

Як вбачається із листа ДМС України від 06.11.2023, ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 29 ЦК України, місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово. Фізична особа може мати кілька місць проживання.

Місце проживання фізичної особи згідно Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» має бути зареєстровано у передбаченому порядку.

Таким чином встановлено, що місце проживання відповідача не зареєстроване на території Солом`янського району м. Києва, а тому дана справа не підсудна Солом`янському районному суду м. Києва у порядку статті 27 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Позивач у справі зареєстрована у Солом`янському районі м. Києва, проте спільна дитина сторін ОСОБА_3 є повнолітнім, а тому у даному випадку відсутні підстави для застосування правил альтернативної підсудності.

Згідно ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 3 даної статті встановлено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

У відповідності до положень ч. ч. 1, 2 статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи викладене та зважаючи на те, що місце проживання (перебування) відповідача не відноситься до території Солом`янського району м. Києва, суддя приходить до висновку, що позовну заяву необхідно передати за підсудністю до Києво-Святошинського районного суду Київської області (03170, М. Київ, вул. Мельниченка, 1).

Керуючись ст. ст. 27, 31, 32, 187, 353-354 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про розірвання шлюбу передати на розгляд до Києво-Святошинського районного суду Київської області (03170, М. Київ, вул. Мельниченка, 1).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Букіна О.М.