22.11.2023
Справа № 642/6737/23
Провадження № 2/642/1849/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2023 року суддя Ленінського районного суду міста Харкова Грінчук О.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Савченко Олена Олександрівна, до ОСОБА_2 про поділ майна,

в с т а н о в и в:

До Ленінського районного суду м.Харкова надійшов вказаний позов, в якому позивач просив поділити майно, набуте з відповідачем у шлюбі, шляхом визнання за ним права власності на частину квартири АДРЕСА_1 .

Дослідивши позовну заяву з додатками, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Вимоги до позовної заяви викладені в ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

В порядку ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як на підставу звільнення від сплати судового збору позивач посилається на п.13 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», згідно якого від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Щодо вказаного вважаю необхідним зазначити наступне.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) зроблений правовий висновок про те, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Серед них немає пільг щодо звільнення від сплати судового збору у справах із вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у цій справі.

Враховуючи те, що предметом спору у цій справі є поділ майна та визнання права власності, тому відсутні підстави вважати, що справа, пов`язана із порушенням прав заявника як учасника бойових дій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій.

Отже доводи про те, що ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору за подання позову про поділ майна, на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», є необґрунтованими, тому позивачу необхідно сплатити судовий збір згідно положень ЗУ «Про судовий збір», розмір якого залежить від ціни позову.

Так, пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

При цьому у пункті 9 частини першої статті 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Ціна позову має бути підтверджена висновком суб`єкта оціночної діяльності, який має відповідну ліцензію на здійснення такої діяльності.

Як вбачається з позовної заяви, позивач вказав, що неможливо визначити дійсну вартість майна та провести його оцінку через відсутність в нього технічної документації на квартиру. А тому при визначенні ціни позову він бере до уваги звіт про оцінку спірного майна, зроблений під час оформлення договору купівлі-продажу квартири, зазначений в пункті 5 такого договору 1 160 500 грн., та вказує ціну позову половину від такої оцінки, а саме 580 250 грн.

За порядком проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства, затвердженому постановою КМУ від 4 березня 2013 року № 231 зазначено, що термін дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більш як шість місяців з моменту оцінки.

Таким чином, суд враховує, що згідно п.5 договору купівлі-продажу квартири від 02.12.2015, оцінка майна проведена суб`єктом оціночної діяльності ТзОВ «Альянс-Оцінка» - 11.11.2015, тобто 8 років тому до подачі цього позову, відтак така вартість майна не може вважатись дійсною станом на день подачі позову.

Частиною 2 ст. 176 ЦПК України визначено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

На підставі вищезазначених положень, суд визначає розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем.

Так, ст. 4 ч.2 пп. 3 п.1 ЗУ «Про судовий збір» передбачено розмір такого збору за позовну заяву про поділ майна подружжя - при розірванні шлюбу. Однак, враховуючи, що шлюб між сторонами розірвано в 2017 році, тому у даному випадку дана норма не підлягає застосуванню, а застосовується ст. 4 ч.2 пп.1 п.1 ЗУ «Про удовий збір» - ставка судового збору при поданні фізичною особою позовної заяви майнового характеру, яка становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи самостійне визначення судом розміру судового збору, згідно ч.2 ст. 176 ЦПК України, суд визначає, що позивачу за дану позовну заяву необхідно сплатити судовий збір в розмірі 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 13 420 грн., на підтвердження чого надати до суду квитанцію.

Крім того, в порушення п.п. 2, 6, 7, 9 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позивачем не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; не зазначено про фактичне місце перебування/проживання сторін, а лише зазначено їх зареєстроване місце проживання за однією адресою; не зазначено про досудове врегулювання спору; позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювались; не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Вказані недоліки перешкоджають відкриттю провадження у справі і підлягають усуненню.

Відповідно до пункту 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі якщо документ, що підтверджує сплату судового збору не буде поданий у строк, встановлений судом, визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду, враховуючи наявність підстав звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175, 176, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Савченко Олена Олександрівна, до ОСОБА_2 про поділ майна - залишити без руху, надати позивачу строк протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити заявнику, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя