Справа № 296/5321/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

"20" листопада 2023 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Адамовича О.Й.,

за участю секретаря судового засідання Світко Т.І.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Житомирі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрований 22 липня 2017 року Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис №1301.

В обґрунтування вимог зазначив, що з 22.07.2017 року перебуває з відповідачем в зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу мають доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач зазначає, що тривалий час сторони не підтримують подружніх відносин, спільне господарство не ведуть, кожен з них має різні погляди на життя та сімейні відносини, між ними відсутнє взаєморозуміння. Подальше примирення та збереження сім`ї вважає неможливим. Позивач також зазначає, що між сторонами існує домовленість про те, що дитина після розірвання шлюбу залишиться на вихованні матері.

Справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

05.10.2023 та 06.10.2023 року на електронну пошту Корольовського районного суду м. Житомира від відправника " ОСОБА_4 " (електорнна адреса: ІНФОРМАЦІЯ_2 ) надійшли заяви від імені ОСОБА_1 про залишення заяви без розгляду у зв`язку з примиренням (а.с.39,41,43). Вбачається, що дані заяви не були скріплені електронним цифровим підписом відправника, що підтверджується актами Корольовського районного суду м. Житомира про відсутність електронного підпису від 06.10.2023 року (а.с.40,42,44).

Частиною першою, другою статті 6, частиною першою статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» передбачено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

За визначеннями, наведеними у підпунктах 14, 16 пункту 1 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, електронний документ - це оригінал електронного документу з обов`язковими реквізитами, що надають йому юридичної сили, в тому числі з електронним цифровим підписом автора.

Електронний цифровий підпис - це електронний цифровий підпис в форматі, що забезпечує можливість встановлення дійсності підпису у довгостроковому періоді (після закінчення строку чинності сертифіката), визначеному відповідно до вимог законодавства. ЕЦП використовується в АСДС для підписання та погодження (візування) інформаційних ресурсів в цілому або фіксування певних дій з ними (внесення зауважень, пропозицій, погодження частини тексту тощо).

Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення передбачені ст.183 ЦПК України, відповідно до ч.2 якої письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Враховуючи те, що заяви від імені ОСОБА_1 , надіслані з електронної пошти " ОСОБА_4 "(електорнна адреса: ІНФОРМАЦІЯ_2 ) на електронну пошту суду 05.10.2023 року та 06.10.2023 року, не підписані електронним цифровим підписом, суд не бере їх до уваги, оскільки є такими, що подані з порушенням ч.2 ст. 183 ЦПК України.

Разом з тим 03.11.2023р. через офіційний вебпортал від ОСОБА_1 надійшла заява у виді електронної форми звернення громадян, в якій позивач просить справу про розірвання шлюбу розглянути без його присутності, позовну заяву підтримує в повному обсязі (а.с.47).

Відповідач відзив на позов до суду не надала, копія ухвали про відкриття провадження від 28.06.2023 разом з судовою повісткою про виклик та копією позовної заяви з додатками судом направлялися за адресою реєстрації: АДРЕСА_1 та отримані особисто ОСОБА_2 03.07.2023 року, що підтверджується трекінгом "Укрпошта" (а.с.21).

У судове засідання 14.07.2023 року відповідач не з`явилася.

Про наступні судові засіданні відповідач була повідомлена судовою повісткою про виклик, які були направлені за адресою реєстрації: АДРЕСА_1 та повернуті до суду із зазначенням причин невручення "адресат відсутній за вказаною адресою" (а.с. 30,31).

У постанові Верховного Суду від 11.06.2021 у справі №2-6236/11 наведено позицію, що у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням, зокрема на відсутність (вибуття) адресата, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Крім того, відповідача повідомлено через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке оприлюднено 17.07.2023, 10.10.2023 та 17.11.2023 (а.с.23,24,25,37,38,50,51).

У судове засідання 12.09.2023 та 20.11.2023 відповідач не з`явилася.

Таким чином відповідач належним чином повідомлена про дату, час і місце розгляду справи.

Згідно ч.1 ст.174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи.

Відповідно до ч.8 ст.178 ЦПК України у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, відповідно до ст.ст.211, 280 ЦПК України суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , ОСОБА_1 та ОСОБА_5 перебувають у шлюбі, зареєстрованому 22 липня 2017 року Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис №1301 (а.с.4).

Сторони є батьками малолітньої дитини - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.5).

Згідно ст.51 Конституції України та ст.24 Сімейного Кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді дружини і чоловіка, примус до шлюбу не допускається.

Відповідно до ст. 55 СК України дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватись про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Чоловік зобов`язаний утверджувати в сім`ї повагу до матері.

Дружина зобов`язана утверджувати в сім`ї повагу до батька. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній.

За приписами ч. 3 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права чоловіка, дружини на свободу та особисту недоторканість.

Відповідно до ч. 3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст.110 цього Кодексу.

З урахуванням обставин справи, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам позивача, що відповідно до ст.112 Сімейного кодексу України є підставою для розірвання шлюбу, а тому позовна заява підлягає до задоволення.

Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір по справі в розмірі 1073,60 грн.

Керуючись ст.ст.5, 12, 13, 81, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між громадянами України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 22 липня 2017 року Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис №1301.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в розмірі 1073,60 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Головуючий суддя О. Й. Адамович

Дата складання повного тексту рішення: 22.11.2023.