ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/592/22
провадження № 2/753/968/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

10 травня 2023 року Дарницький районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Шаповалової К.В.

за участю секретаря судового засідання Москаленко А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду за адресою: м. Київ, вул. О. Кошиця, 5а в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В

11 січня 2022 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява КП "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що вони здійснюють надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води з адресою АДРЕСА_1 . Відповідач є користувачем даних послуг, так як проживає у квартирі АДРЕСА_2 даного будинку. Внаслідок несплати коштів за вищевказані послуги у відповідача утворилася заборгованість, яка складає 18301,67 грн, та яку позивач просить стягнути на свою користь у судовому порядку.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 січня 2022 року цивільну справу № 753/592/22 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 14 січня 2022 року.

27 січня 2022 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідача. У період з 24 січня по 3 лютого 2022 року суддя Шаповалова К.В. була відсутня на роботі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю.

Ухвалою суду від 04 лютого 2022 року було відкрито провадження у справі та вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Окрім того даною ухвалою було витребувано від Комунального підприємства Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації" відомості, що підтверджують право власності/користування об`єктом нерухомості за адресою: АДРЕСА_3 .

29 квітня 2022 року на адресу суду від КП КМР "Київське міське бюро технічної інвентаризації" надійшли відомості, відповідно до яких право власності на вищезгадану квартиру зареєстровано за ОСОБА_3 на підставі договору дарування, посвідченого 12 листопада 2009 року (копію договору долучено).

Ухвалою суду від 01 червня 2022 року до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, судом було залучено ОСОБА_3 та призначено судове засідання у справі на 21 липня 2022 року на 15:00 год.

23 червня 2022 року від представника позивача надійшло клопотання (вх. №24752) про заміну неналежного відповідача ОСОБА_1 на належного - ОСОБА_3 , оскільки відповідно до інформації, яка надійшла від КП КМР "Київське міське бюро технічної інвентаризації", остання є власницею квартири, по якій виникла заборгованість за несплату комунальних послуг.

Ухвалою суду від 21 липня 2022 року до участі у справі як співвідповідача було залучено ОСОБА_3 . Разом з тим, останню було виключено з числа третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, а ОСОБА_1 виключено з числа відповідачів. Судове засідання було відкладено на 27 вересня 2022 року на 10:30 год.

Судове засідання призначене на 27 вересня 2022 року було відкладено на 17 листопада 2022 року у зв`язку із неявкою сторін.

Судове засідання призначене на 17 листопада 2022 року не відбулося у зв`язку із масованими ракетними обстрілами території України, зокрема і міста Києва, військами російської федерації. Судове засідання було призначено на 18 січня 2023 року на 15:30 год.

18 січня 2023 року від представника позивача надійшла заява, у якій зазначено розмір заборгованості по квартирі АДРЕСА_4 станом на 17 січня 2023 року.

Разом з тим, представником позивача було подано клопотання про виключення з числа відповідачів ОСОБА_3 та залучення, як належного відповідача ОСОБА_1 , а також витребування від КП КМР "Київське міське бюро технічної інвентаризації" відомостей, що підтверджують право власності/користування об`єктом нерухомості за адресою: АДРЕСА_5 .

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання ухвали суду від 04 лютого 2022 року, КП "Київське міське бюро технічної інвентаризації" було надано відомості стосовно того, що власником квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 є ОСОБА_3 , однак як вбачається із матеріалів позовної заяви, позивач просить стягнути заборгованість за несплату житлово-комунальних послуг, яка виникла по квартирі, що розташована за адресою АДРЕСА_5 .

Відповідно до інформації, яка надійшла з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА, ОСОБА_1 зареєстрована за вищезгаданою адресою, водночас ОСОБА_3 не має відношення до квартири АДРЕСА_2 , оскільки є власником та зареєстрована у квартирі АДРЕСА_6 вказаного будинку.

Ухвалою суду від 18 січня 2023 року було замінено неналежного відповідача ОСОБА_3 на належного - ОСОБА_1 та виключено ОСОБА_3 з числа відповідачів, окрім того витребувано від Комунального підприємства Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації" відомості, щодо зареєстрованого права власності/користування об`єктом нерухомості за адресою: АДРЕСА_5 . Судове засідання у справі було відкладено на 09 березня 2023 року на 15:30 год.

13 лютого 2023 року на електронну адресу суду від КП КМР "Київське міське бюро технічної інвентаризації" надійшла інформація про те, що власником помешкання, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_5 є ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності, виданого 30 травня 2006 року.

09 березня 2023 року від представника позивача надійшла заява про залучення до участі у справі співвідповідача ОСОБА_1 . Судове засідання призначене на 09 березня 2023 року було відкладено 10 квітня 2023 року на 10:00 год.

17 березня 2023 року від представника позивача надійшла заява у якій вона просить стягувати заборгованість солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

06 квітня 2023 року до суду від Дарницького ВРАЦС ЦМУ МЮ (м. Київ) надійшла інформація щодо того, що 03 грудня 2010 року відділом було складено актовий запис про зміну імені № 149, відповідно до якого було змінено прізвище ОСОБА_1 на " ОСОБА_1 ".

Судове засідання призначене на 10 квітня 2023 було відкладено на 10 травня 2023 року на 16:00 год.

В судове засідання призначене на 10 травня 2023 року від представника позивача надійшла зава про розгляд справи за її відсутності, у якій вона також зазначає, що позовні вимоги підтримує та не заперечує щодо ухвалення заочного рішення у справі. Окрім того, представником позивача було подано до суду заяву, у якій вона зазначає, що відповідачем було частково погашено заборгованість, та наразі вона складає 909,83 грн, у зв`язку з чим, представник позивача просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 зазначену суму, а також сплачений судовий збір 2270, 00грн. та витрати пов`язані з розглядом справи - 33,00 грн. Повістка, яка надсилалась відповідачу за адресою місця реєстрації та місця знаходження майна, власником якого вона є, повернулась до суду з відміткою: «адресат відсутній за вказаною адресою».

Інформація про стан розгляду справи викладалась у відповідних процесуальних документах - ухвалах суду, які, відповідно до приписів Порядку ведення Єдиного державного реєстру судових рішень України, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 19 квітня 2018 року № 1200/0/15-18, оприлюднювались у цьому Реєстрі.

Відповідно до пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

У відповідності до статей 174, 178 ЦПК України відповідач не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову.

Оскільки суд не має відомостей про причину повторної неявки відповідача, який повідомлявся про час і місце розгляду справи у порядку, визначеному ЦПК України, від нього не надійшов відзив чи заява про судовий розгляд за його відсутності, ухвалою суду від 10 травня 2023 року постановлено провести заочний розгляд справи, проти чого й не заперечувала представник позивача.

Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані у справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, вивчивши доводи позивача, викладені у письмових заявах, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 27 грудня 2017 № 1693 «Про деякі питання припинення Угоди щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м. Києва від 27 вересня 2001 року, укладеної між Київською міською державною адміністрацією та акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго», КП «Київтеплоенерго» визначено підприємством, за яким закріплено на праві господарського відання майно комунальної власності територіальної громади міста Києва, що повернуто з володіння та користування ПАТ «Київенерго». За розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10 квітня 2018 року № 591 КП «Київтеплоенерго» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з виробництва та постачання теплової енергії споживачам.

Тобто, з 1 травня 2018 року надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води здійснює КП ««Київтеплоенерго».

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_5 , якій позивачем надаються послуги з постачання гарячої води та центрального опалення. Зареєстроване право власності на квартиру за відповідачем підтверджується копією свідоцтва про право власності від 30 травня 2006 року (а.с.135). Окрім того відповідач зареєстрована за даною адресою, що підтверджується інформацією з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА.

11 жовтня 2018 року між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» та КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» було укладено договір № 602-18 про відступлення права вимоги (цесії) до Додатки до нього, відповідно до яких ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» відступило, а КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» набуло права грошової вимоги до боржників, щодо виконання ними грошових зобов`язань перед кредитором з оплати спожитих до 1 травня 2018 року послуг з централізованого опалення та гарячого водопостачання станом на 1 серпня 2018 року з урахуванням оплат, що отриманні кредитором за період 1 серпня 2018 до дати укладення цього договору. Перелік договорів, (особових рахунків), споживачів та сум грошових зобов`язань (основний борг), право вимоги яких відступається за цим договором, зазначається у додатку № 1 та додатку № 2 до цього договору.

Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями, споживачами у процесі створення, надання та споживання житлово-комунальних послуг на час виникнення спірних правовідносин визначав Закон України «Про житлово-комунальні послуги» в редакції Закону від 24 червня 2004 року № 1875-IV (надалі - Закон № 1875-IV).

Вищевказаний Закон містить визначення комунальних послуг як результату господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо-та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством.

За приписами статті 19 Закону № 1875-IV учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Виробник послуг може бути їх виконавцем. Виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого постачання холодної води та водовідведення.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 21 Закону № 1875-IV виконавець зобов`язаний підготувати та укласти із споживачем договір на надання житлово-комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов його виконання згідно з типовим договором.

На виконання вимог Закону КП «Київтеплоенерго» підготовлено та опубліковано договір про надання послуг та централізованого опалення та постачання гарячої води в газеті «Хрещатик» від 28.03.2018 №34 (5085).

Частина 7 статті 26 цього Закону визначає, що договір на надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з централізованого постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання.

За приписами статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Згідно статті 642 ЦК України відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. Якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом.

За приписами статті 20 Закону № 1875-IV (в редакції до 1 травня 2019 року), пунктів 18, 20, 30 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630, пункту 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року № 572 споживач зобов`язаний оплачувати комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку води і теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа (розрахункової книжки, квитанції тощо). Розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим.

Згідно статті 32 Закону № 1875-IV розмір плати за комунальні послуги розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку.

З 1 травня 2019 року набула чинності нова редакція Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 9 листопада 2017 року (далі - Закон № 2189-VIII).

За приписом пункту 5 частини 2 статті 7 Закону № 2189-VIII індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.

Тарифи на комунальні послуги, які надаються позивачем, формуються у відповідності з Порядком формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 1 червня 2011 року № 869 «Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на житлово-комунальні послуги» (зі змінами внесеними згідно з Постановою КМУ № 291 від 3 квітня 2019 року).

Відповідно до положення частини четвертої статті 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує.

Згідно із статтею 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Судом встановлено, що відповідач, будучи власником нерухомого майна та користувачем послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води, не виконувала покладений на неї договором і законом обов`язок по оплаті послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води, внаслідок чого у неї виникла заборгованість, яка на день ухвалення рішення у справі складає 909,83 грн.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

Відповідно до статті 512 Цивільного кодексу України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).

Статтею 514 Цивільного кодексу України встановлено, що до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до умов договору новий кредитор має право на отримання замість кредитора від споживачів, визначених у додатку № 1 та/або договору № 2 до договору цесії сплати заборгованостей, право вимоги до яких відступлене цим договором. Крім того новий кредитор набуває право вимоги також будь-яких інших передбачених договорами та чинним законодавством додаткових грошових зобов`язань (неустойка, штраф, пеня), 3% річних та інфляційних нарахувань.

Відповідно до договору № 602-18 про відступлення прав вимоги від 11 жовтня 2018 року, укладеного між ПАТ «Київенерго» та КП «Київтеплоенерго» позивач прийняв право вимоги до відповідача з оплати спожитих до 1 травня 2018 року, зокрема, послуг з централізованого постачання гарячої води у розмірі 909,83 грн.

Як вбачається із матеріалів справи відповідач неналежним чином сплачувала кошти за надані їй житлово-комунальні послуги, у зв`язку з чим станом на вересень 2021 року мала заборгованість у загальному розмірі 18301,67 грн за централізоване опалення та постачання гарячої води як до 1 травня 2018 року, так і з 1 травня 2018 року.

При цьому, як вбачається з заяви представника позивача, станом на 08 травня 2023 року у відповідачки наявна лише заборгованість за спожиті до 1 травня 2018 року послуги з постачання гарячої води в розмірі 909,83 грн, оскільки відповідачка частково сплатила заборгованість після звернення із позовом до суду.

Відповідач від мереж централізованого опалення та/або постачання гарячої води у встановленому чинним законодавством не відмовлявся, не відключався.

Відповідно до частин першої, шостої статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Разом з тим, відповідачем суду не надано жодних належних та допустимих доказів в заперечення позовних вимог.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає встановленим факт порушення прав позивача, тому позовні вимоги щодо стягнення заборгованості за послуги з централізованого постачання гарячої води в розмірі 909,83 грн є законними і обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Приймаючи до уваги предмет даного спору, наслідки його розгляду судом, а також те, що відповідачкою заборгованість була сплачена після звернення із позовом до суду (протилежного суду доведено не було), суд вважає за необхідне застосувати положення пункту 1 частини другої статті 141 ЦПК України.

Так, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Позивачем при подачі позову до суду сплачено судовий збір в сумі 2 270 грн та 33 грн втрати пов`язанні з розглядом справи (отриманням інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно), які підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

На підставі викладеного та керуючись статтями 10, 12, 13, 19, 76-81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України,

У Х В А Л И В

позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» заборгованість за спожиті до 1 травня 2018 року послуги за централізоване постачання гарячої води в розмірі 909,83 грн., судовий збір в розмірі 2270,00 грн. та витрати, понесені в зв`язку з розглядом справи в сумі 33,00 грн.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Позивач: Комунальне підприємство виконавчого органу Київради "Київтеплоенерго", , місцезнаходження: м. Київ, площа І. Франка, 5.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 .

Повний текст судового рішення складено 17 травня 2023 року.

Суддя К.В. Шаповалова