Ухвала

27 квітня 2023 року

м. Київ

справа № 462/8526/14-ц

провадження № 61-141ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Стрільчука В. А.,

розглянув касаційну скаргу державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Львів» імені Данила Галицького» на ухвалу Львівського апеляційного суду від 16 червня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до державного авіапідприємства «Львівські авіалінії», правонаступником якого є державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Львів» імені Данила Галицького», третя особа - вільна професійна спілка інженерно-технічних працівників державного авіапідприємства «Львівські авіалінії», про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та стягнення моральної шкоди,

В с т а н о в и в:

Заочним рішенням Залізничного районного суду міста Львова від 04 червня 2015 року позов ОСОБА_1 задоволено. Стягнуто з державного авіапідприємства «Львівські авіалінії» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки розрахунку з врахуванням індексації та компенсації в сумі 1 583 279,32 грн. Стягнуто з державного авіапідприємства «Львівські авіалінії» на користь ОСОБА_1 10 000,00 грн моральної шкоди. Стягнуто з державного авіапідприємства «Львівські авіалінії» на користь держави 3 654,00 грн судового збору.

Заочне рішення Залізничного районного суду міста Львова від 04 червня 2015 року в апеляційному порядку 04 квітня 2021 року оскаржив відповідач - державне авіапідприємство «Львівські авіалінії».

Ухвалою Львівського апеляційного суду від 16 червня 2021 року відмовлено у відкритті провадження за апеляційною скаргою державного авіапідприємства «Львівські авіалінії» на заочне рішення Залізничного районного суду міста Львова від 04 червня 2015 року з підстав пропуску строку на апеляційне оскарження.

Відмовляючи у відкритті провадження, суд апеляційної інстанції виходив з того, що наведені державним авіапідприємством «Львівські авіалінії» підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Залізничного районного суду міста Львова від 04 червня 2015 року визнані судом неповажними.

21 лютого 2023 року державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Львів» імені Данила Галицького» (далі - ДП «МА «Львів» ім. Данила Галицького) надіслало засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Львівського апеляційного суду від 16 червня 2021 року.

Указану касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження та ДП «МА «Львів» ім. Данила Галицького» заявило клопотання про поновлення цього строку, яке обґрунтовано тим, що воно як правонаступник державного авіапідприємства «Львівські авіалінії» (далі - ДАП «Львівські авіалінії») набуло всіх прав та обов`язків останнього

у спірних правовідносинах. 01 лютого 2023 року ДП «МА «Львів» ім. Данила Галицького» дізналося про факт подання ДАП «Львівські авіалінії» апеляційної скарги на заочне рішення Залізничного районного суду міста Львова від 04 червня 2015 року та постановлення Львівським апеляційним судом оскаржуваної ухвали від 16 червня 2021 року, якою відмовлено у відкритті апеляційного провадження. Представник ДП «МА «Львів» ім. Данила Галицького» не був присутній у судовому засідання під час проголошення оскаржуваного судового рішення, а копію вказаної ухвали від 16 червня 2021 року отримало лише 10 лютого 2023 року.

На підтвердження вказаних обставин надано копії: заочного рішення Залізничного районного суду міста Львова від 04 червня 2015 року, ухвали Львівського апеляційного суду від 16 червня 2021 року, заяв про видачу судових рішень від 25 січня 2023 року та від 02 лютого 2023 року.

Ухвалою Верховного Суду від 15 березня 2023 року визнано наведені

у клопотанні підстави пропуску строку на касаційне оскарження ухвали апеляційного суду неповажними. Касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме: надіслання до суду обґрунтованої заяви про поновлення строку на касаційне оскарження, в якій вказати поважність причин пропуску строку та надати належні докази (документи), які підтверджуватимуть поважність причин пропуску строку.

На виконання вимог указаної вище ухвали, у встановлений суддею строк, заявник надіслав заяву на усунення недоліків. У заяві зазначено та описано підстави поважності пропуску строку на касаційне оскарження, які Верховний Суд вже визнав неповажними в ухвалі від 15 березня 2023 року в рамках вказаної справи.

Додатково зазначено, що за період з 01 січня 2016 року по 10 вересня 2019 року ДАП «Львівські авіалінії» господарської діяльності не здійснювало і коштів на банківських рахунках не мало, що підтверджується наданими до клопотання доказами про фінансовий стан ДАП. 04 лютого 2021 року винесено постанову про арешт коштів на рахунках ДАП. А тому, за відсутності коштів, підприємство було позбавлене можливості здійснення будь-яких банківських операції, в тому числі сплатити судовий збір за подачу касаційної скарги, що, на думку заявника, є поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження ухвали Львівського апеляційного суду від 16 червня 2021 року.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Підстави пропуску строку на касаційне оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані

з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання касаційної скарги.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним,

а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк.

Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судових рішень, особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом

і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку, касаційний суд враховує, що оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі, а будь-які причини не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для його поновлення. Поновленню підлягає лише строк, який пропущений з об`єктивних і, які не залежали від волі та поведінки особи, причин. Якщо строк поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. У випадку, якщо суди обмежуються вказівкою на наявність «поважних причин» для поновлення пропущеного строку, вони не вказують чітких підстав такого поновлення.

Розглянувши клопотання ДП «МА «Львів» ім. Данила Галицького» касаційний суд дійшов висновку, що вказані заявником причини пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень, які вказані в клопотанні на виконання ухвали Верховного Суду від 15 березня 2023 року не свідчать про пропуск процесуального строку з поважних причин.

Згідно із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20), положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Посилання заявника на відсутність коштів на підприємстві і як наслідок - неможливість подачі касаційної скарги в такий тривалий термін, що становить один рік і вісім місяців, є безпідставним.

Наказом Міністерства інфраструктури України від 19 липня 2019 року № 562 «Про деякі питання державного авіапідприємства «Львівські авіалінії» (п.п.1, 2) відмінено рішення про ліквідацію ДАП «Львівські авіалінії», прийняте наказом Міністерства інфраструктури України від 03 листопада 2011 року № 496 «Про припинення шляхом ліквідації державного авіапідприємства «Львівські авіалінії», та реорганізовано ДАП «Львівські авіалінії» шляхом приєднання до ДП «Міжнародний аеропорт «Львів» імені Данила Галицького».

Визнано ДП «Міжнародний аеропорт «Львів» імені Данила Галицького» правонаступником реорганізованого ДАП «Львівські авіалінії».

Тобто, процедура приєднання ДАП «Львівські Авіалінії» до заявника була розпочата ще в 2019 році.

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно частини другої статті 55 ЦПК України усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

А тому строк на касаційне оскарження судових рішень після здійснення заміни сторони правонаступником для такого правонаступника в силу приписів процесуального закону не змінюється.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії»).

У рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип «res judicata».

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

ЄСПЛ зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення у справі «Перетяка та Шереметьев проти України»).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» ЄСПЛ роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури,

в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає

в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Із урахуванням наведених положень національного законодавства та практики ЄСПЛ, зазначені представником заявника обґрунтування пропуску строку на касаційне оскарження судом не можуть бути визнані поважними, оскільки надані докази не підтверджують поважності причин пропуску строку на подання касаційної скарги і не є такими, які об`єктивно унеможливлювали подання касаційної скарги у визначений законом строк.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

За змістом наведених правових норм касаційний суд може поновити строк на касаційне оскарження згідно з частиною третьою статті 390 ЦПК України лише у разі пропуску такого строку з поважних причин.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку касаційного оскарження. Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинна вчиняти всі можливі та залежні від нього дії, використовувати в повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Відповідно до частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. Касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 4 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнані судом неповажними.

Оцінивши наведені позивачем у заяві про поновлення строку на касаційне оскарження обставини, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для поновлення строку на касаційне оскарження, оскільки зазначені у клопотанні обставини не підтверджені належними та допустимим доказами.

За наведених обставин Верховний Суд зробив висновок, що заявник не виконав вимоги ухвали Верховного Суду від 15 березня 2023 року (про залишення касаційної скарги без руху та надання строку для усунення недоліків), належним чином не підтвердив поважних причин для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження постанови суду апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 185, 390, 393, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

У х в а л и в:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Львів» імені Данила Галицького» на ухвалу Львівського апеляційного суду від 16 червня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до державного авіапідприємства «Львівські авіалінії», правонаступником якого є державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Львів» імені Данила Галицького», третя особа - вільна професійна спілка інженерно-технічних працівників державного авіапідприємства «Львівські авіалінії», про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та стягнення моральної шкоди, відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

С. О. Карпенко

В. А. Стрільчук