Справа №705/5742/23
2/705/2411/23

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2023 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області

в складі: головуючого судді Гудзенко В.Л.

за участю секретаря судового засідання Музичук Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Умань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бабанської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Бабанської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В позовній заяві зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 , про що 28.01.2023 складено відповідний актовий запис №136 Уманським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 . Після його смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 3,0923га, надана для ведення особистого селянського господарства, розташованої на території Чабанської селищної ради Уманського району Черкаської області. Позиває є єдиним спадкоємцем після смерті батька. Маючи намір прийняти спадщину, він звернувся до Другої уманської державної нотаріальної контори Черкаської області по питанню прийняття спадщини, але нотаріус виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 18.10.2023, мотивуючи це тим, що позивачем пропущено шестимісячний термін, визначений законом для прийняття спадщини, та він не вступив в права спадкоємця фактично. 14.07.2023 позивач написав заяву на прийняття спадщини, засвідчивши підпис нотаріально у Польщі та відразу після її оформлення відправив на Україну, але не відомо чому даний лист нотаріальною конторою не був прийнятий та повернувся йому назад за місцем проживання в Польщі.

Тому позивач вимушений звернутися з позовом до суду та просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 строком на два місяці.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, на адресу суду подав заяву про розгляд справи за його відсутність, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.

Представник відповідача Бабанської селищної ради в судове засідання не з`явився, однак на адресу суду подав заяву, в якій вказано, що він просить розглянути справу без його участі, а справу вирішити згідно з чинним законодавством України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , його батьками зазначено ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Після смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки, площею 3,0923 га, кадастровий номер :03:001:0639, яка надана для ведення особистого селянського господарства, розташованої на території Чабанської селищної ради Уманського району, належної спадкодавцю на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 10.05.2011.

Згідно постанови державного нотаріуса Другої уманської державної нотаріальної контори від 18.10.2023, відмовлено ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я ОСОБА_1 , після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Згідно зазначеної постанови спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не відкривалася, спадкодавець ОСОБА_2 проживав одиноко.

Позивач посилаючись на поважність причин пропуску подачі заяви для прийняття спадщини вказує на те, що він перебуває у Польщі і 14.07.2023 написав заяву на прийняття спадщини, засвідчивши підпис нотаріально у Польщі та відразу після її оформлення відправив на Україну, але не відомо чому даний лист нотаріальною конторою не був прийнятий та повернувся йому назад за місцем проживання в Польщі. Даний факт підтверджується заявою компетентним органам щодо посвідчення справжності підпису на заяві про прийняття спадщини та заявою про бажання прийняти спадщину після смерті батька.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків,передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини,які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень,крім випадків,встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Стаття 13 ЦПК України визначає, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Положеннями статті 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку,встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може йому визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємців на вчинення цих дій. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався своєчасно правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 30.01.2020 №487/2375/18, від 17.02.2020 №357/732/19, від 27.02.2020 у справі №419/3788/17, від21.05.2020 у справі №404/251/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30.05.2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Крім того, відповідно до п. 24 вказаної постанови, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно ч.1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Таким чином ОСОБА_1 строк прийняття спадщини пропустив з поважної причини, позовні вимоги знайшли своє підтвердження в судовому засіданні і позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 11, 12, 13, 76-78, 81, 83, 141, 258, 264-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Бабанської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів через Уманський міськрайонний суд Черкаської області,з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.Л. Гудзенко