Справа № 700/610/23
Провадження № 2/700/203/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2023 року Лисянський районний суд Черкаської області

у складі: головуючого судді Пічкура С.Д.,

за участю секретаря судового засідання Бондарчук Т.І.,

розглянувши у судовому засіданні в смт. Лисянка цивільну справу №700/610/23 провадження №2/700/203/23 за позовом позовною заявою ОСОБА_1 до Лисянської селищної ради Звенигородського району Черкаської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Лисянської селищної ради Звенигородського району Черкаської області про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно.

14.09.2023 року на адресу Лисянського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява про зміну позовних вимог, де позивач просить про встановити факт родинних відносин та визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини .

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її дядько ОСОБА_2 . ОСОБА_2 прожиав в с.Шестеринці з ОСОБА_3 в цивільному шлюбі спільних дітей в них не було. ОСОБА_4 померла приблизно 2010 році і після її смерті її син ОСОБА_5 переоформив на себе будинок, який належав його матері. Так як ми проживали окремо, про наявність в його спадкового майна, а саме земельної ділянки позивачу нічого не було відомо, будинок оформив його пасинок, так як він належав його матері, тому після смерті дядька вона до нотаріуса не зверталася. Інших спадкоємців, що мають право на обов`язкову частку в спадку немає. Бажаючи прийняти спадкове майно, вона звернулися до приватного нотаріуса Звенигородського районного нотаріального округу Бедратої Скляр Н.М. із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину, однак отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії (постанова №326/02-31 від 11.05.2023 року). Зокрема, постанова про відмову у вчиненні нотаріальних дій мотивована тим що у пропущений термін прийняття спадщини, відсутні документи, які підтверджують факт родинних відносин та відсутній оригінал правовстановлюючого документа на майно. За таких обставин вимушений звернутися до суду за захистом своїх прав.

Позивач у судове засідання не з`явився, просив про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просяв їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою, в якій просить розглянути справу без його участі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Матеріалами справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Шестеринці, Лисянського району, Черкаської області помер - ОСОБА_2 . Факт смерті підтверджується актовим записом про смерть від 04.08.2014 року.

Вирішуючи питання про встановлення фактів, що мають юридичне значення суд виходить з наступного.

Згідно довідки Лисянської селищної рада Звенигородського району Черкаської області від 11.09.2023 №1353 ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідним дядьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка проживає в с.Верещаки Звенигородського району Черкаської області.

Згідно акту депутатів Лисянської селищної ради від 11.09.2023 року встановлено, про те, що ОСОБА_2 , який проживав в с.Шестеринці, (Лисянського) Звенигородського району Черкаської області та помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , був рідним братом ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , та є рідним дядьком його дочки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка проживає в с.Верещаки Звенигородського району Черкаської області

У зв`язку з тим, що спадкодавець помер, відновлення документів, що посвідчують юридичний факт є неможливим, необхідно встановити факт родинних відносин.

Від встановлення вказаного факту родинних відносин факту правовстановлюючих документів спадкодавцю залежить реалізація права позивачів на спадщину за законом та подальше розпорядження спадковим майном.

Згідно п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Згідно з п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо:

- згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян;

- чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення;

- заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення;

- встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Проаналізувавши дані, що знаходяться в матеріалах справи та дослідивши докази у їх сукупності суд приходить до висновку, що обставини, які викладені позивачем у позовній заяві знайшли своє підтвердження у наданих суду доказах, а тому суд вважає за можливе встановити факт, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідним дядьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Щодо вимоги встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини суд виходить з наступного.

Згідно актовим записом про смерть від 04.08.2014 року, вбачається, що ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне йому майно.

Постановою приватного нотаріуса Звенигородського районного нотаріального округу Бедратої Скляр Н.М. № 326/02-31 від 11.05.2023 року у видачі свідоцтва про право на спадщину за зконом ОСОБА_1 відмовлено у зв`язку з пропущенням строку встановленого діючим законодавством для прийняття спадщини.

Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 1627/01-16 від 17.10.2023 року заведена спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та зареєстрована приватним нотаріусом Бедрада Скляр Н.М.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов на вимога про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 258, 259, 263, 264, 328, 392, 1216, 1225, 1261, 1268, 1296 ЦК України , ст. 2, 4, 12, 13, 76, 81, 89, 259, 263, 264, 265, 293, 294, 315- 319 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Лисянської селищної ради Звенигородського району Черкаської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідним дядьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 строком три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішеннясуду.

Суддя С. Д. Пічкур