ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 617/300/14-ц Провадження № 2-во/636/33/23
УХВАЛА

про виправлення описки

14 листопада 2023 року Чугуївський міський суд Харківської області у складі: головуючого судді Гніздилова Ю. М., за участю секретаря судового засідання Селевко А. О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чугуїв заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Чугуївського міського суду Харківської області з заявою про виправлення описки у заочному рішенні Вовчанського районного суду Харківської області від 03 квітня 2014 року( справа № 617/300/14-ц ) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина - ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/3 частини від усіх видів заробітку (доходу), але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно до їх повноліття. Вказаним заочним рішенням Вовчанського районного суду Харківської області позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей задоволено. Заявник вважає, що судом не було прийнято до уваги ту обставину, що момент повноліття вищезазначених дітей настає в різний час і аліменти на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 продовжували стягуватися і після його повноліття. Зазначена описка унеможливлює належне виконання судового рішення. У зв`язку з цим просить суд викласти абзац другий резолютивної частини вказаного рішення в такій редакції (мовою оригіналу): «Стягнути з ОСОБА_1 (уродженця м. Рильск, Курської області, Росія, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , який на даний час відбуває покарання в Холодногірській виправній колонії №18, яка знаходиться за адресою: вул. Рубанівська, буд.4, м. Харків) на користь ОСОБА_5 (уродженки м. Вовчанськ, Харківської області, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА 1) на утримання дітей: сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , аліментів у розмірі 1/3 частини його заробітку (доходу), але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно до досягнення повноліття кожним з них, починаючи з дня подачі позовної заяви до суду-20.02.2014 року».

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, надавши до суду заяву, в якій вимоги викладені в ній підтримав, просив суд їх задовольнити, судове засідання провести за його відсутності.

Відповідно до ч. 3 ст. 432 ЦПК України неявка заявника не є перешкодою для розгляду заяви.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного висновку.

Заочним рішенням Вовчанського районного суду Харківської області від 03 квітня 2014 року( справа № 617/300/14-ц ) позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей задоволені. Абзац другий резолютивної частини вказаного рішення викладено в наступній редакції: «Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженця м. Рильск, Курської області, Росія, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , який на даний час відбуває покарання в Холодногірській виправній колонії №18, яка знаходиться за адресою: вул. Рубанівська, буд. 4, м. Харків) на користь ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , уродженки м. Вовчанськ, Харківської області, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ) на утримання дітей: сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 аліментів у розмірі 1/3 частини його заробітку (доходу), але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно до їх повноліття, починаючи з дня подачі позовної заяви до суду 20.02.2014 року».

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки; питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що поставляється ухвала.

У постанові Верховного Суду від 21 липня 2020 року (справа № 521/1074/17) роз`яснено, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Відповідно до змісту п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Диспозиція статті 269 ЦПК України не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви ухваленого судового рішення.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (Ухвала Верховного Суду України у справі № 428/7002/14-ц від 22.02.2017 року), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Однак, суд звертає увагу заявника на те, що описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо. Вирішуючи питання про виправлення описки чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи. А тому, виправлення допущених помилок в рішенні суду допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що в даному випадку судом не було допущено описок чи арифметичних помилок, оскільки зазначені дані не протирічать матеріалам справи або фактичним обставинам, а відтак, заявник обрав невірний спосіб захисту.

Обставини, на які посилається заявник не є опискою і розглядаються судом як зміна способу і порядку виконання рішення.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Так, в порядку статті 435 ЦПК України суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, зокрема може за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Суд, дослідивши заяву про виправлення описки, матеріали справи, вважає, що заява суперечить вимогам процесуального закону та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 258-260, 269 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у заочному рішенні Вовчанського районного суду Харківської області від 03 квітня 2014 року (справа № 617/300/14-ц) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання неповнолітніх залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Чугуївський міський суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Ю. М. Гніздилов