Справа № 466/9515/16-ц
Провадження № 2/466/34/23
У Х В А Л А

16 травня 2023 року Шевченківський районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді Баєвої О.І.

секретаря судового засідання Шукост О.М.

за участю позивача ОСОБА_1

представника позивачів ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Львова цивільну справу ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Львівська оселя», фізичної особи підприємця ОСОБА_7 про зобов`язання до вчинення дій, -

у с т а н о в и в :

в провадженні Шеченківського районного суду м.Львова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Львівська оселя», ФОП ОСОБА_7 про зобов`язання до вчинення дій.

В судовому засіданні від представника позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_4 адвоката Козак О.В. поступило клопотання про виділення в окреме провадження позовних вимог ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у зв`язку з їх неявкою у судові засідання та неповідомлення суду про причини неявки.

Позивач ОСОБА_1 клопотання підтримав, просив задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання про виділення в окреме провадження позовних вимог ОСОБА_5 та ОСОБА_6 не заперечила.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з вимог ч.6 ст.188 ЦПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства.

Велика Палата Верховного Суду у справі № 420/3956/20 зазначила, що визначальною умовою для роз`єднання позовних вимог є та обставина, що таке роз`єднання сприятиме виконанню завдання судочинства.

Згідно з ч.6 ст.188 ЦПК України роз`єднання позовних вимог допускається до початку розгляду справи по суті.

Враховуючи те, що цивільна справа перебуває на стадії судового розгляду, у задоволенні клопотання представника позивачів про роз`єднання позовних вимог слід відмовити.

Разом з тим, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач, належним чином повідомлений про дату розгляду справи повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки.

Справа, після відновлення провадження, неодноразово призначалась до розгляду, зокрема на 19.10.2022 року, 14.11.2022 року, 08.12.2022 року, 31.01.2023 року, 16.02.2023 року, 22.03.2023 року, 02.05.2023 року, 16.05.2023 року, однак позивачі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у судові засідання не з`являються, хоча повідомлялися належним чином про дату, час та місце розгляду справи. Заяв про розгляд справи у їх відсутності до суду не поступало.

Згідно з ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя. Між тим, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватись належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Верховний Суд постановою від 22.05.2019 у справі № 310/12817/13 роз`яснив, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги те, що позивачі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в судові засідання не з`являються, заяв про розгляд справи без їх участі не подали, суд приходить до висновку, що з метою виконанню завдання судочинства, позовну заяву в частині позовних вимог ОСОБА_5 та ОСОБА_6 слід залишити без розгляду і роз`яснює про право на повторне звернення до суду відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України.

Керуючись ст. 188, 257 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

у задоволенні клопотання представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_4 адвоката Козак Олени Вікторівни про роз`єднання позовних вимог - відмовити.

Позовну заяву в частині вимог ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Львівська оселя», фізичної особи підприємця ОСОБА_7 про зобов`язання до вчинення дій - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено 18.05.2023 року.

Суддя: О. І. Баєва