Справа № 209/2304/22
Провадження № 2/209/253/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2023 року м. Кам`янське

Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Решетник Т.О.,

за участю секретаря судового засідання Ухліної В.О.,

розглянувши в приміщенні Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні) цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за договором позики, -

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог.

11.10.2022 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просить суд: стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заборгованість за договором позики 106 359 грн. 55 коп., яка складаються з позики 70 000 грн., пені - 6 118 грн., інфляційного збільшення - 25 216 грн. 61коп., 3% річних - 5 024 грн. 94 коп. Стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати в сумі 1063 грн. 59 коп. На обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначає, що 19 травня 2019 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договір позики. Відповідно до умов договору ОСОБА_2 прийняв від позивача грошові кошти у сумі 70000,00 гривень, що підтверджується розпискою відповідача. Відповідно до умов договору, повернення отриманої суми здійснюється не пізніше 19 травня 2020 року, але зобов`язання за договором позики відповідачем не виконані і позивачу гроші не були поверненні. Коли настав час повернення суми позики, ОСОБА_2 повідомив позивачу, що він не має можливості повернути гроші, посилаючись на фінансові проблеми. Упродовж часу з 20.05.2020 року відповідач не розрахувався з позивачем, тобто не виконав взятих на себе зобов`язань за договором позики. Вказує, що відповідно п. 3.2 договору позики, у випадку порушення позичальником терміну повернення отриманої суми позики, зазначеної у п. 2.2 даного договору, позичальник зобов`язаний сплатити позикодавцю пеню з розрахунку 0,01% від вчасно неповернутих сум позики за кожний день прострочення. Відповідно до п. 3.4 договору позики від 19.05.2019 року, якщо позичальник не поверне позичену суму грошей до встановленого строку, позикодавець має право, починаючи з наступного дня після цього строку, пред`явити цей договір до стягнення. Таким чином вважає, що з відповідача підлягає стягненню сума боргу у розмірі 70 000,00 грн., та пеня (з 20.05.2020 року по 10.10.2022 року) у розмірі 6 118,00 грн, а також відповідно до ст. 625 ЦК України інфляційні витрати та 3% річних.

Процесуальні дії у справі. Заяви (клопотання) учасників справи.

Згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

У відповідності до ч. 8 ст. 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 05.12.2022 відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (в письмовому провадженні).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 11.10.2022 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову повернуто заявнику на підставі ст.153 ЦПК України.

11.01.2023 представник заявника ОСОБА_1 адвокат Московчук А.М. повторно подав до суду заяву про забезпечення позову.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 12.01.2023 заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову повернуто заявнику на підставі ст.153 ЦПК України.

26.01.2023 представник заявника ОСОБА_1 адвокат Московчук А.М. повторно подав до суду заяву про забезпечення позову.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 27.01.2023 у задоволенні заяви представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Московчук А.М. про забезпечення позову відмовлено.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 05.12.2022 відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (в письмовому провадженні), сторонам встановлено строки для подання відповідних заяв по суті.

Зазначена ухвала направлялася позивачу, відповідачу разом з даною ухвалою надсилалась також копія позовної заяви з додатками.

Заперечення щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до суду від сторін не надходили.

Клопотань від сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не надходило.

05.04.2023 особисто в приміщення суду відповідача ОСОБА_2 отримав копію ухвали суду про відкриття провадження від 05.12.2022 та копією позовної заяви з додатками, що підтверджується розпискою, яка міститься в матеріалах справи.

У встановлений судом строк відповідач ОСОБА_2 відзив на позов не подав та не скористався процесуальним правом висловити свої заперечення на позов та надати докази, які мали підтвердити належне виконання ним договірних зобов`язань.

Відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України та частини п`ятої статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, керуючись частиною другою статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що 19.05.2019 р. між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договір позики, на підставі якого позикодавець передав позичальникові безвідсоткову позику в сумі 70000,00 гривень, а позичальник зобов`язувався повернути отриману суму не пізніше 19.05.2020 р. Позика за домовленістю сторін є безпроцентною ( а.с.7).

На підтвердження отримання зазначених коштів позичальник ОСОБА_2 19.05.2019 написав розписку, в якій підтвердив отримання ним від позикодавця грошових коштів у розмірі 70000 грн. ( а.с. 8).

У пункті 1.2. договору позики від 19.05.2019 сторони визначили, що позика за домовленістю сторін є безпроцентною.

У пункті п. 3.2 договору позики від 19.05.20219, сторони визначили, що у випадку порушення позичальником терміну повернення отриманої суми позики, зазначеної у п. 2.2 даного договору, позичальник зобов`язаний сплатити позикодавцю пеню з розрахунку 0,01% від вчасно неповернутих сум позики за кожний день прострочення.

Оригінали договору та розписки знаходяться у позивача. Матеріали справи не містять будь-яких даних щодо повернення відповідачем у визначений строк позиченої грошової суми.

Оцінка суду доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом.

Згідно ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Відповідно до ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики).

Відповідно до ст. 1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.

Відповідно до ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

За змістом ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України.

За змістом ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до змісту здійсненого позивачем розрахунку, такий проведено з 20.05.2020 по 10.10.2022. В додатку до позовної заяви позивачем додано розрахунки пені, інфляційних втрат та трьох відсотків річних, нарахованих з розміру суми заборгованості за договором позики у розмірі 70000 грн.

У п.54 постанови від 04.06.2019 (справа №916/190/18) Велика Палата Верховного Суду вказала на те, що, визначаючи розмір заборгованості відповідача, суд зобов`язаний належним чином дослідити подані стороною докази (у цьому випадку зроблений позивачем розрахунок інфляційних втрат та трьох відсотків річних), перевірити їх, оцінити в сукупності та взаємозв`язку з іншими наявними у справі доказами, а в разі незгоди з ними повністю бо частково зазначити правові аргументи на їх спростування та навести в рішенні свій розрахунок це процесуальний обов`язок суду.

Перевіряючи такий розрахунок, суд вважає за необхідне врахувати наступне.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», з 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який триває по теперішній час.

Відповідно до п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).

Таким чином, наданий позивачем розрахунок суми пені, трьох відсотків річних та інфляційних втрат підлягає перерахунку з урахуванням вищевказаного пункту Прикінцевих та перехідних положень ЦК України та розраховується за період з 20.05.2020 до 23.02.2022.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 07.04.2020 у справі № 910/4590/19 зобов`язання зі сплати інфляційних та річних процентів є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного зобов`язання і поділяє його долю. Відповідно, й вимога про сплату інфляційних та річних процентів є додатковою до основної вимоги (пункт 43 мотивувальної частини постанови).

Інфляційні нарахування на суму боргу, сплата яких передбачена частиною другою статті 625 ЦК України, не є штрафною санкцією, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення коштів внаслідок інфляційних процесів за весь час прострочення у їх сплаті. Зазначені нарахування здійснюються окремо за кожен період часу, протягом якого діяв відповідний індекс інфляції, а одержані таким чином результати підсумовуються за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання.

Індекс інфляції - це показник, що характеризує динаміку загального рівня цін на товари та послуги, які купуються населенням для невиробничого споживання, і його найменший період визначення складає місяць.

Розмір боргу з урахуванням індексу інфляції визначається виходячи з суми боргу, що існувала на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений, помноженої на індекс інфляції, визначений названою Державною службою, за період прострочення починаючи з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж, і за будь-який місяць (місяці), у якому (яких) мала місце інфляція. При цьому в розрахунок мають включатися й періоди часу, в які індекс інфляції становив менше одиниці (тобто мала місце дефляція).

Як вбачається із зазначених рекомендацій Верховного Суду України, для визначення індексу інфляції в цілому за період прострочення, індекси інфляції за цей період перемножуються.

Виходячи з цього, інфляція нараховується на суму основного боргу, яка існувала на кінець місяця, в якому допущене прострочення і за наступні повні місяці, в яких сума боргу не була сплачена. При розрахунку інфляційних втрат для суми основного боргу, яка існувала декілька місяців, індекси інфляції за кожний повний місяць прострочення перемножуються між собою та визначається середній показник, який застосовується до суми боргу.

Розрахунок суми боргу з урахуванням індексу інфляції виконується шляхом множення суми заборгованості на момент її виникнення на сукупний індекс інфляції за період прострочення виплати заборгованості.

Сукупний індекс інфляції розраховується за формулою: ІІс = (ІІ1 / 100) х (ІІ2 / 100) х (ІІ3 / 100) х ... (ІІZ / 100), де ІІ1 - індекс інфляції за перший місяць прострочення; ІІ2 - індекс інфляції за другий місяць прострочення; ІІ3 - індекс інфляції за третій місяць прострочення; ІІZ - індекс інфляції за останній місяць прострочення.

На виконання рекомендацій Верховного Суду України (лист «Рекомендації щодо порядку застосування індексів інфляції при розгляді судових справ» від 03 квітня 1997 року№ 62-97р) вважається, що сума, внесена за період з 1 до 15 числа відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесли з 16 до 31 числа, то розрахунок починається з наступного місяця. І за аналогією: якщо погашення заборгованості відбулося з 1 до 15 числа відповідного місяця - інфляційна зміна розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна зміна розраховується з урахуванням цього місяця.

Офіційний індекс інфляції, що розраховується Державним комітетом статистики України, визначає рівень знецінення національної грошової одиниці України, тобто зменшення купівельної спроможності гривні. Отже, процес зміни вартості грошей, який характеризується рівнем інфляції, є безперервним процесом і інфляційні процеси не залежать від волевиявлення будь-якої особи, тому інфляційні мають розраховуватися з урахуванням як індексів інфляції, так і індексів дефляції. Вимагати сплати суми боргу з урахуванням індексу інфляції є правом кредитора, яке він може реалізувати, а може від нього відмовитися. Якщо кредитор приймає рішення вимагати сплати суми боргу з урахуванням індексу інфляції, він має враховувати індекс інфляції за кожний місяць (рік) прострочення, незалежно від того, чи був в якійсь період індекс інфляції менше одиниці (тобто мала місце не інфляція, а дефляція), а отже сума боргу в цьому періоді зменшується.

Зазначені висновки відповідають правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 червня 2020 року у справі № 127/12820/17.

При цьому, на виконання рекомендацій Верховного Суду України (лист «Рекомендації щодо порядку застосування індексів інфляції при розгляді судових справ» від 03 квітня 1997 року № 62-97р) вважається, що сума, внесена за період з 1 до 15 числа відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа, то розрахунок починається з наступного місяця. І за аналогією: якщо погашення заборгованості відбулося з 1 до 15 числа відповідного місяця - інфляційна зміна розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна зміна розраховується з урахуванням цього місяця.

Розрахунок пені здійснюється за формулою: Пеня = С x РП x Д : 100, де С - Сума заборгованості за період, РП - розмір пені, зазначений в договорі, Д - Кількість днів прострочення.

Сума пені за період прострочення грошового зобов`язання з 20.05.2020 р. по 23.02.2022 р. (всього 645 днів), що підлягає стягненню становить: 70 000,00 x 0.01 x 645 : 100 = 4 515,00 грн.

Розрахунок інфляційних витрат наступний:

У період з 01.06.2020 року по 23.02.2022 року індексація на суму 70 000,00 грн.

[Сукупний індекс інфляції] = 100,20% ? 99,40% ? 99,80% ? 100,50% ? 101,00% ? 101,30% ? 100,90% ? 101,30% ? 101,00% ? 101,70% ? 100,70% ? 101,30% ? 100,20% ? 100,10% ? 99,80% ? 101,20% ? 100,90% ? 100,80% ? 100,60% ? 101,30% ? 101,60% = 116,769% (за період Червень 2020 - Лютий 2022).

Таким чином, сума інфляційного збільшення становить: 70 000,00 грн. (сума боргу) ? 116,769% (сукупний індекс інфляції) / 100% - 70 000,00 грн. (сума боргу) = 11 738,58 грн.

Розрахунок 3% річних здійснюється за формулою: Сума санкції = С x 3 x Д : 365 : 100, де С - сума заборгованості, Д - кількість днів прострочення.

Сума 3 % річних на суму 70000,00 грн. за період з 20.05.2020 року по 23.02.2022 року становить 3 707,40 грн. (з 20.05.2020 до 31.12.2020 =70000,00 x 3 % x 226 : 366 : 100) + (з 01.01.2021 до 23.02.2022 = 70000,00 x 3 % x 419 : 365 : 100).

Таким чином, суд вважає за необхідне визначити розмір заборгованості, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, в загальній сумі 89 960,98 гривень, яка включає заборгованість за договором позики від 19.05.2019 р. у розмірі 70000,00 грн.; пеня за період з 20.05.2020 до 23.02.2022 у розмірі 4 515,00 грн.; інфляційне збільшення за період з 20.05.2020 до 23.02.2022 у розмірі 11 738,58 грн.; три відсотків річних за період з 20.05.2020 до 23.02.2022 у розмірі 3 707,40 грн.

Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню на загальну суму 89 960 (вісімдесят дев`ять тисяч дев`ятсот шістдесят) гривень 98 копійок. У задоволенні іншої частини заявлених вимог належить відмовити за безпідставністю.

Відповідно до ст.ст. 13, 141 ЦПК України, з відповідача слід стягнути на користь позивача судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в сумі 899 грн. 58 коп.

Керуючись ст. ст. 4, 13, 76-82, 89, 141, 142, 258-263, 273, 274, 352-354 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП не встановлено, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ), про стягнення заборгованості за договором позики задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП не встановлено, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) заборгованість за договором позики від 19.05.2019 у розмірі 70000 (сімдесят тисяч) гривень; пеню у розмірі 4 515 (чотири тисячі п`ятсот п`ятнадцять) гривень; інфляційне збільшення у розмірі 11 738 (одинадцять тисяч сімсот тридцять вісім) гривень 58 копійок; 3 % річних від простроченої суми в розмірі 3707 (три тисячі сімсот сім) гривень 40 копійок, а всього разом 89 960 (вісімдесят дев`ять тисяч дев`ятсот шістдесят) гривень 98 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП не встановлено, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) витрати по сплаті судового збору в розмірі 899 (вісімсот дев`яносто дев`ять) гривень 58 копійок.

В задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у тридцятиденний строк з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складення повного тексту судового рішення 05 травня 2023 року.

Суддя Т.О. Решетник