Провадження № 2-во/761/126/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Пономаренко Н.В.

при секретарі судового засідання: Бражніченко І.О.

розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 15.02.2022 року за заявою позивача ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу та моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 15.02.2022 задоволено частково позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу та моральної шкоди. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму боргу за розпискою від 25.06.2020 в розмірі 6000,00 доларів США та судовий збір у розмірі 1420,80 грн.

Реквізити сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_2 .

04.05.2023 року до суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 04.05.2023 року, в якій просить суд виправити допущені описки в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 15.02.2022 другий абзац резолютивної частини рішення викласти в редакції: «Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_1 суму боргу за розпискою від 25.06.2020 в розмірі 6000,00 доларів США.

Суд вважає, що заява про виправлення описки не підлягає задоволенню виходячи із наступного.

Відповідно до положень ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Згідно п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009р. «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

У відповідності до правового висновку Верховного суду у постанові від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, враховуючи вищенаведені обставини, суд прийшов до висновку, що заява позивача про виправлення описки в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 15.02.2022 року, оскільки необхідність виправлення описки свого підтвердження не знайшло, оскільки в матеріалах справи відсутня інформація щодо дати народження та реєстраційний обліковий номер картки платника податків відповідача ОСОБА_2 , а також до заяви про виправлення описки не долучено доказів щодо вказаної інформації про відповідача, а тому дані позивача та відповідача зазначені в рішенні суду у даному випадку не містить описки та виправленню не потребує.

Керуючись ст. ст. 259, 260, 269, 352, 353, 354, ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

у задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 15.02.2022 року за заявою позивача ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу та моральної шкоди, - відмовити.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: