Провадження № 2/537/429/2023
Справа № 537/601/23
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.05.2023 року Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі головуючого судді - Хіневича В.І., за участі секретаря судового засідання - Бакай М.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , згідно якого прохав суд розірвати укладений 02.03.1991 року між ними шлюб, що був зареєстрований у Кременчуцькому Палаці РАГС, актовий запис № 293.

В обґрунтуванні позову вказав, що 02.03.1991 року він одружився з ОСОБА_3 - відповідачем по справі, їх шлюб зареєстровано у Кременчуцькому Палаці РАГС, актовий запис № 293, свідоцтво НОМЕР_1 . Шлюб у них перший, мешкали у квартирі за вказаною адресою. Від сумісного шлюбу мають дорослого сина 1991 р.н., який зараз мешкає окремо зі своєю сім`єю. Інших дітей на не мають. З роками одруження з відповідачем виявилось невдалим, в них почалися непорозуміння, на протязі останніх років сімейне життя між ними суттєво погіршилось внаслідок виникнення обставин, що виключають подальші шлюбні та сімейні відносини. У квітні 2020 року дружина залишила його, зараз проживає окремо своїм життям. Станом на теперішній час шлюб між ними є лише формальним, шлюбні відносини між ними припинені, спільне господарство не ведеться. Він повідомив дружину про намір розлучитися, але дружина не бажає подавати заяву у РАГС, постійно пропонує свої умови, каже щоб робив, що схоче, тому він змушений звертатись з заявою про розірвання шлюбу до суду. Претензії майнового характеру в них не виникають.

Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 06.03.2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, справу призначено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судове засідання позивач не з`явився, подав до суду заяву згідно якої справу прохав розглянути без його участі, позовні вимоги підтримує та прохає задовольнити в повному обсязі, судові витрати прохає покласти на нього.

Відповідач судове засідання не з`явилася, подала заяву згідно якої прохає справу розглянути без її участі, позовні вимоги визнає. Прізвище після розірвання шлюбу прохає залишити ОСОБА_4 .

Враховуючи заяви сторін, суд вирішив на підставі ст. 211, ст. 247 ЦПК України, провести судовий розгляд справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо дослідивши всі наявні докази у справі, з`ясувавши всі обставини, приходить до наступного.

Судом встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 02 березня 1991 року був зареєстрований шлюб у Кременчуцькому Палаці шлюбів, актовий запис №293, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 , виданого 02.03.1991 року.

Шлюб виявився невдалим і шлюбно-сімейні відносини між сторонами фактично припинені з квітня 2020 року, оскільки позивач із відповідачем мають розбіжності в поглядах на життя та життєві цінності, втратили почуття любові та поваги, тому не можуть в подальшому проживати разом, примирення і збереження сім`ї між ними не можливе.

Частина 2 ст. 104 Сімейного кодексу України визначає, що шлюб припиняється в наслідок його розірвання.

Відповідно до ст. ст. 105, 110 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Відповідно ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи викладене та визнання позову відповідачем, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, оскільки побудова сімейних відносин повинна здійснюватися на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, та не може будуватись на примушуванні сторони до навіть формального знаходження в зареєстрованому шлюбі, а тим більш в подружніх відносинах.

Таким чином, позовні вимоги позивача про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.

Згідно ст. 113 Сімейного кодексу України, особа яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

А тому, враховуючи думку відповідача, після розірвання шлюбу відповідачу слід залишити прізвище набуте у шлюбі - « ОСОБА_4 ».

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Частиною 3 ст. 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Згідно п.6 ч.1 ст. 264 ЦПК України, ухвалюючи рішення суд, зокрема вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Враховуючи клопотання позивача про залишення судових витрат на ньому, тож суд вважає за можливе залишити судові витрати на позивачеві.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76-81, 141, 200, 206, 247, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 104, 105, 110, 112, 113, 114, 115 СК України, суд,

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у Кременчуцькому Палаці шлюбів, актовий запис №293 - розірвати.

Прізвище відповідача, ОСОБА_2 після розірвання шлюбу залишити « ОСОБА_4 ».

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.І. Хіневич