Провадження № 2/185/4373/23
У Х В А Л А

20 листопада 2023 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Головіна В.О. з участю секретаря судового засідання Преображенської К.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування шкоди

В С Т А Н О В И В

23 жовтня 2023 року позивач звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування шкоди. Позивач посилається на те, що він працював на виробничому структурному підрозділі ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», внаслідок роботи на підприємстві він втратив професійну працездатність. Позивач просить стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я 245000.00 грн.

Ухвалою від 25 жовтня 2023 року відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач звернувся до суду з відзивом на позовну заяву у якому просив суд закрити провадження по справі в зв`язку з відсутністю предмета спору, оскільки в той час ще не діяло законодавство, що передбачає відшкодування моральної шкоди, в разі, якщо суд не знайде підстав для закриття провадження по справі, то відмовити ОСОБА_2 в задоволенні позовних вимог до ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЯ» про стягнення моральної шкоди у розмірі 245000 грн. в повному обсязі. Розглянути справу №185/13462/23 за правилами загального позовного провадження. У письмовому клопотанні просив суд витребувати у позивача належним чином завірені копії наступних документів: розрахунок розміру моральної шкоди, яку позивач заявляє в своєму позові до стягнення, індивідуальну програму реабілітації інваліда, документи, що свідчать про виконання вимог індивідуальної програми реабілітації Позивачем. У письмових запереченнях просив суд розглядати цивільну справу № 185/13462/23 за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУЕІЛЛЯ» про стягнення моральної шкоди у порядку загального позовного провадження, визнати явку Позивача в судове засідання, як сторони по справі, обов`язковою. Викликати Позивача для надання особистих пояснень відповідно до заявлених ним позовних вимог, доказів спричинення моральної шкоди і розрахунку розміру моральної шкоди, пред`явлення для огляду індивідуальної програми реабілітації інваліда.

Представник позивача звернувся до суду з запереченнями про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у яких просив суд відмовити відповідачу у задоволенні клопотання. Крім того подав до суду відповідь на відзив у якій просив суд позов задовольнити.

Дослідивши подані до суду відзив, заперечення та клопотання суд дійшов висновку про те, що клопотання заявлені відповідачем задоволенню не підлягають за таких підстав.

Ухвалою про відкриття провадження у справі від 25 жовтня 2023 року судом було прийнято обґрунтоване рішення про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання, або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Підстави для закриття провадження по справі регламентовані ст.255 ЦПК України.

Відповідачем не надано суду доказів на підтвердження підстав для закриття провадження по справі. Отже у суду відсутні належні підстави для закриття провадження по справі.

Ст. 19 ЦПК України передбачає, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необгрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Дана справа є справою незначної складності, а ціна позову не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. В цій справі відсутні підстави для виклику і допиту свідків, проведення експертиз, залучення значної кількості учасників, вирішення цієї справи не пов`язано з вирішенням інших справ, в даній категорії справ наявна усталена судова практика, сторони подали всі необхідні докази. Для позивача є пріоритетним швидке вирішення справи, оскільки питання про грошову компенсацію за спричинену моральну шкоду є надзвичайно актуальним та невідкладним. Дана справа не відноситься до категорії справ, які відповідно до положень ст. 274 ЦПК України слід обов`язково розглядати за правилами загального позовного провадження, у зв`язку з чим суд при відкритті провадження у справі дійшов обґрунтованого висновку про її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач у відзиві на позовну заяву наголошує, що спори про відшкодування шкоди повинні вирішуватися за законодавством, яке було чинним на момент виникнення у потерпілого права на відшкодування шкоди.

Відповідно до статті 5 ЦК України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності. Визнання закону таким, що втратив чинність, припиняє його дію в повному обсязі.

Варто розглянути офіційне тлумачення статті 58 Конституції України про те, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

У Рішенні Конституційного Суду України від 12 липня 2019 року № 5-р(І)/2019 Конституційний Суд України вважає, що за змістом частини першої статті 58 Основного Закону України новий акт законодавства застосовується до тих правовідносин, які виникли після набрання ним чинності. Якщо правовідносини тривалі і виникли до ухвалення акту законодавства та продовжують існувати після його ухвалення, то нове нормативне регулювання застосовується з дня набрання ним чинності або з дня, встановленого цим нормативно-правовим актом, але не раніше дня його офіційного опублікування.

Відповідно до пункту 4 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, цей Кодекс застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності ЦК України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України, відповідно в п. 5 Постанови "Про судову практику в правах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" N 4 від 31.03.95 року, оскільки питання про відшкодування моральної шкоди регулюються законодавчими актами, введеними у дію в різні строки, суду необхідно в кожній справі з`ясовувати характер правовідносин сторін і встановлювати, якими правовими нормами вони регулюються, чи допускає відповідне законодавство відшкодування моральної шкоди при даному виді правовідносин, коли набрав чинності законодавчий акт, що визначає умови і порядок відшкодуванню моральної шкоди у цих випадках, та коли були вчинені дії, якими заподіяно цю шкоду.

Щодо аргументів відповідача про те, що законодавство не передбачало відшкодування моральної шкоди за ушкодження здоров`я, що сталось 1990 р., вважаю за необхідне вказати наступне.

Переглядаючи справу № 185/2356/22 Верховний суд у постанові від 17 серпня 2023 року погодився з рішеннями судів попередніх інстанцій, якими з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» було стягнуто моральну шкоду у зв`язку з нещасним випадком на виробництві, що стався у 1980 році і первинний огляд у МСЕК потерпілий пройшов також у 1980 році. Тобто, стягнення з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» моральної шкоди у зв`язку з нещасним випадом на виробництві, право на яку виникло ще у 1980-х роках, визнано законним.

Витребування належним чином завіреної копії розрахунку розміру моральної шкоди не підлягає задоволенню, оскільки в позовній заяві були викладені всі обставини та страждання позивача у зв`язку з чим він вважає розумним, виваженим, справедливим та таким, що не призведе до збагачення відшкодування моральної шкоди у розмірі 245 000,00 грн.

керуючись ст.222 ЦПК України

У Х В А Л И В

В задоволенні клопотань представника Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування шкоди - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається на адресу Дніпровського апеляційного суду.

Cуддя: В. О. Головін