УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2023 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва Ішуніна Л. М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Ішуніній Л. М.

Вирішуючи питання щодо визначення територіальної підсудності даного позову, суд дійшов таких висновків.

Згідно з частиною першою статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Виконуючи вимоги частини шостої, восьмої статті 187 ЦПК України, суд звернувся до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи. Суддя з метою визначення підсудності може користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно з відповіддю з Єдиного державного демографічного реєстру відомості щодо зареєстрованого місця проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не знайдено.

Разом з тим, з доданих до позовної заяви посвідки на постійне проживання ОСОБА_2 та довідки про реєстрацію місця проживання особи, вбачається, що останній зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , яка територіально не відноситься до Солом`янського районного міста Києва.

Так, відповідно до частини дев`ятої статті 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Крім того, вказана справа не підсудна Солом`янському районному суду міста Києва й за правилами частини другої статті 28 ЦПК України, оскільки позивачем не надано доказів на підтвердження того, що на її утриманні є малолітні або неповнолітні діти, зокрема, в позовній заяві зазначила, що від шлюбу діти відсутні, або між нею та відповідачем досягнуто домовленості щодо розгляду справи за її зареєстрованим місцем проживання.

Враховуючи предмет та підстави позову, беручи до уваги, що заявлені позовні вимоги стосуються розірвання шлюбу, суд приходить до висновку, що дана позовна заява територіально не підсудна Солом`янському районному суду міста Києва, як за правилами частини першої статті 27 ЦПК України, так і за правилами частин другої, дев`ятої статті 28 ЦПК України.

Відповідно до частини дев`ятої статті 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 3 статті 31 ЦПК України визначено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Статтею 32 ЦПК України визначено, що спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Ураховуючи викладене, суддя приходить до висновку про передачу справи на розгляд до Києво-Святошинського районного суду Київської області за останнім відомим зареєстрованим місцем проживання відповідача.

Керуючись статтями 27, 28, 31, 32, 187, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу передати на розгляд до Києво-Святошинського районного суду Київської області (03170, м. Київ, вул. Мельниченка, 1) за підсудністю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. М. Ішуніна