КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
номер апеляційного провадження: 22-з/824/598/2023
У Х В А Л А

01 травня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Білич І.М.,

суддів: Коцюрби О.П., Слюсар Т.А.

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення арифметичної помилки у постанові Київського апеляційного суду від 21 березня 2023 року,

у цивільній справі №760/20854/14-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-

в с т а н о в и л а:

Постановою Київського апеляційного суду від 21 березня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 05 листопада 2021 року в частині визначеного розміру моральної шкоди та судових витрат скасовано та постановлено в цій частині нове судове рішення за яким:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у сумі 84000 грн.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 витрати пов`язані з розглядом справи у сумі 19 021 грн. 10 коп.

В іншій частині рішення залишено без змін.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь держави судовий збір у сумі 145 грн. 70 коп.

21 квітня 2023 року на адресу суду надійшла заява представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення арифметичної помилки у постанові Київського апеляційного суду від 21 березня 2023 року у частині визначення розміру моральної шкоди та відповідно суми відшкодування витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Заява обґрунтована тим, що згідно мотивувальної частини постанови, суд взяв до уваги висновок експерта № 6687/17-61 від 09 лютого 2017 року, за яким, орієнтовний розмір моральної шкоди, який підлягає стягненню, складає матеріальний еквівалент у розмірі 14 мінімальних заробітних плат. На день прийняття постанови, розмір мінімальної заробітної плати становив 6 700 грн., що не враховано судом внаслідок чого допущено арифметичну помилку при визначені суми задоволених позовних вимог. У зв`язку з наведеним, просив стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у сумі 93 800 грн., а відтак збільшити розмір суми витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Враховуючи характер описок про які вказує заявник, колегія суддів вважає за можливе розглянути дане питання без виклику учасників справи.

Перевіривши матеріали справи, вивчивши заяву про виправлення описки, колегія суддів вважає, що заява не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності».

Так, апеляційний суд у постанові від 21 березня 2023 року дійшов наступного висновку: «Проте, як вбачається з матеріалів справи, унаслідок дорожньо-транспортної пригоди, позивач отримала тілесні ушкодження, які, згідно висновку експерта Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи №393/Е від 22 квітня 2014 року, відносяться до легких тілесних ушкоджень. У зв`язку з наведеним, позивач була вимушена звернутися за медичною допомогою, пройти обстеження та лікування, що свідчить про завдання їй моральної шкоди. При цьому, колегія суддів бере до уваги, що з боку відповідача, якого постановою суду визнано винним у скоєнні дорожньо-транспортної пригоди, не здійснювалось будь-яких дій, спрямованих на загладжування страждань позивача. Факт завдання позивачу моральної шкоди, встановлено також висновком експерта КНДІСЕ за результатами проведення судової психологічної експертизи № 6687/17-61 від 09 лютого 2017 року, проведеної на виконання ухвали суду першої інстанції. Складаючи вказаний висновок, експерт врахував відсутність прямого причинно-наслідкового зв`язку між виникнення у позивача цукрового діабету І типу та дорожньо-транспортною пригодою, яка відбулася 23 вересня 2013 року. Виходячи із психічного стану позивача, взявши до уваги тілесні ушкодження, завдані внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, експерт вважав, що орієнтовний розмір моральної шкоди завданого позивачу, який підлягає стягненню з винуватця ДТП, складатиме матеріальний еквівалент у розмірі 14 мінімальних заробітних плат, установлених на момент розгляду справи судом. Відповідно до ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ст.89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Складений експертом КНДІСЕ висновок за результатами проведення судової психологічної експертизи № 6687/17-61 від 09 лютого 2017 року, є повним та обґрунтованим, що відповідає іншим наявним в матеріалах справи доказам. Так, враховуючи вищевикладене а також наявність порушеного права позивача та встановлені обставини щодо завдання скаржнику моральної шкоди, яка полягає у душевних стражданнях, нанесенні шкоди психічному здоров`ю, яке супроводжується депресивним станом, лікуванні, втраті усталеного способу життя, моральних стражданнях, колегія суддів вважає за необхідне скасувати рішення в частині визначеного судом розміру моральної шкоди та постановити нове, яким стягнути в якості відшкодування моральної шкоди 84000 грн., оскільки, з огляду на фактичні обставини справи, саме такий розмір відшкодування відповідатиме критеріям розумності, виваженості, справедливості та встановленим експертом на підставі проведення судової психологічної експертизи».

З вказаного вбачається, що суд апеляційної інстанції, оцінивши наявні в матеріалах справи докази за своїм внутрішнім переконанням зокрема, але не виключно, висновок експерта № 6687/17-61 від 09 лютого 2017 року, яким орієнтовний розмір моральної шкоди, який підлягає стягненню, складає матеріальний еквівалент у розмірі 14 мінімальних заробітних плат, дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача моральну шкоду саме у розмірі 84 000 грн.

Таким чином, посилання заявника на те, що на день прийняття постанови, розмір мінімальної заробітної плати становив 6 700 грн., не свідчить про наявність у постанові суду арифметичної помилки, оскільки суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо наявності підстав для стягнення з відповідача моральної шкоди у сумі 84 000 грн. не лише на підставі висновку експерта, а й на підставі інших доказів та обставин, про які зазначено в постанові.

Отже, описка на яку посилається заявник, у постанові Київського апеляційного суду від 21 березня 2023 року, відсутня, у зв`язку з чим, заява подана представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення арифметичної помилки, не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а:

Заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення арифметичної помилки у постанові Київського апеляційного суду від 21 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення, може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя - доповідач:

Судді: