Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/2059/23
Провадження № 2/357/1130/23
У Х В А Л А

іменем України

"16" травня 2023 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Орєхова О. І. ,

за участі секретаря- Сокур О.В.,

розглянувши в залі суду № 2 в м. Біла Церква без учасників справи питання про виправлення описки у рішенні суду від 25 квітня 2023 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання повнолітнього сина, який продовжує навчання, -

В С Т А Н О В И В:

В лютому 2023 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання повнолітнього сина.

Заочним рішенням суду від 25 квітня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання повнолітнього сина було задоволено частково. В судовому засіданні 25 квітня 2023 року судом було оголошено скорочене рішення суду. Повне заочне рішення суду було складено 26 квітня 2023 року.

Після ухвалення вищевказаного заочного рішення, судом було виявлено, що в другому абзаці резолютивної частини скороченого та повного заочного рішення суду при його виготовлені було допущено механічну описку.

Описка полягає в тому, що в другому абзаці резолютивної частини скороченого та повного заочного рішення суду помилково зазначено дату з якої з відповідача ОСОБА_2 слід стягувати аліменти на утримання повнолітнього сина, який продовжує навчання «з 22 лютого 2022 року» замість правильної «з 22 лютого 2023 року».

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допушенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть постановленого рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу ( помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що допущена в судовому рішенні механічна описки впливає на можливість його реалізації, а її виправлення не змінює рішення та не впливає на його суть іншим чином, тому необхідно виправити в другому абзаці резолютивної частини скороченого та повного заочного рішення суду від 25 квітня 2023 року по цивільній справі № 357/2059/23 провадження № 2/357/1130/23 допущену механічну описку.

Керуючись ст. ст. 259-261, 269, 353 ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Виправити в заочному рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25 квітня 2023 року по цивільній справі № 357/2059/23 провадження № 2/357/1130/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання повнолітнього сина, який продовжує навчання допущену механічну описку, а саме, в другому абзаці резолютивної частини повного та скороченого заочного рішення суду зазначити дату з якої з відповідача ОСОБА_2 слід стягувати аліменти на утримання повнолітнього сина, який продовжує навчання « з 22 лютого 2023 року» замість неправильної «з 22 лютого 2022 року».

Дана ухвала є невід`ємною частиною повного та скороченого заочного рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25 квітня 2023 року .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя О. І. Орєхов