УХВАЛА

21 листопада 2023 року

м. Київ

справа № 706/1680/16

провадження № 61-16278ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Луспеника Д. Д. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 19 травня 2023 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 27 вересня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Христинівської міської ради Черкаської області, виконавчого комітету Христинівської міської ради Черкаської області, ОСОБА_2 про визнання рішень протиправними та їх скасування, визнання недійсними державних актів на право приватної власності на землю, встановлення меж землекористування та відшкодування матеріальної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з указаним вище позовом,

у якому, з урахуванням уточнень, просив: 1) визнати протиправним рішення Христинівської міської ради № 12/5 від 17 лютого 2004 року «Про встановлення зовнішніх меж та площі земельної ділянки»; 2) визнати протиправним рішення виконкому Христинівської міської ради № 101 від 21 квітня 2004 року «Про дозвіл на будівництво житлового будинку та господарських споруд ОСОБА_2 »; 3) визнати протиправним рішення Христинівської міської ради № 4-3/42-У

від 26 вересня 2006 року «Про надання дозволу на розробку техдокументації із землеустрою для передачі земельних ділянок у приватну власність ОСОБА_2

697 кв. м.»; 4) визнати протиправним рішення Христинівської міської ради № 23/2/18-У від 04 березня 2008 року; 5) визнати протиправним рішення Христинівської міської ради від 22 серпня 2011 року за № 9-2/15-ІУ «Про передачу земельних ділянок у приватну власність» ОСОБА_2 у приватну власність безоплатно для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд 697 кв. м.; 6) визнати протиправним рішення Христинівської міської ради від 05 квітня 2012 року № 15-2/11-ІУ про зміну цільового призначення земельної ділянки площею 0,0697 га та скасувати зазначені рішення.

Визнати недійсними Державний акт на право приватної власності на земельну ділянку на ім`я ОСОБА_2 серії НОМЕР_1 на 0,0697 га для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, видані Христинівською міською радою

07 травня 2012 року.

Встановити межі землекористування присадибною ділянкою в АДРЕСА_1 між ним та ОСОБА_2 в рівних долях згідно варіанту № 1 висновку судової будівельно-технічної експертизи №525/46/50-БТ, проведеної Черкаським відділенням КНДІСЕ 18 січня 2011 року.

Стягнути з ОСОБА_2 на його користь 50 000,00 грн на відшкодування матеріальної шкоди.

Рішенням Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 19 травня

2023 року, залишеним без змін постановою Черкаського апеляційного суду

від 27 вересня 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

10 листопада 2023 року ОСОБА_1 , із застосуванням засобів поштового зв`язку, звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 19 травня 2023 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 27 вересня 2023 року, у змісті якої просить оскаржувані судові рішення скасувати, справу передати на новий розгляд до суду першої інстанції Черкаської області.

1. Касаційна скарга подана до суду касаційної інстанції з пропуском строку на касаційне оскарження.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено

у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

У змісті клопотання, поданого до Верховного Суду разом із касаційною скаргою, ОСОБА_1 , порушує питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження судових рішень, оскільки копію повного тексту постанови суду апеляційної інстанції він отримав у жовтні, із касаційною скаргою звернувся із незначним пропуском строку на касаційне оскарження, оскільки за фізичним станом позбавлений можливості рухатись (перелом шийки лівого стегна з розходженням відломків), а також у зв`язку із необхідністю збору документів та належного оформлення касаційної скарги був позбавлений можливості звернутися до суду із касаційною скаргою у встановлений законом строк, на підтвердження чого надає довідку комунального некомерційного підприємства «Христинівська багатопрофільна лікарня».

Одночасно, заявником до касаційної скарги не додано доказів на підтвердження зазначених обставин, зокрема доказів на підтвердження дати отримання повного тексту оскаржуваної постанови Черкаського апеляційного суду, а також на підтвердження поважності пропуску строку на касаційне оскарження

з урахуванням того, що останнім днем для звернення до суду з касаційною скаргою, з урахуванням дати складення повного тексту постанови Черкаського апеляційного суду (27 вересня 2023 року), є 27 жовтня 2023 року.

Відповідно до частин першої - п`ятої статті 272 ЦПК України копії повного судового рішення вручаються учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, негайно після проголошення такого рішення. У разі проголошення тільки скороченого (вступної та резолютивної частин) судового рішення, учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, за їхньою заявою негайно після його проголошення видаються копії скороченого судового рішення. У разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складання - в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса в особи відсутня. За заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді. Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі

у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Так, заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження дати отримання копії оскаржуваної постанови Черкаського апеляційного суду, а також того, що апеляційним судом було порушено порядок вручення копії цього судового рішення, передбачений статтею 272 ЦПК України. Крім того заявником не зазначено про обставини, що об`єктивно перешкоджали отримати вказане судове рішення і подати касаційну скаргу в передбачений ЦПК України строк саме

з урахуванням дати отримання оскаржуваної постанови.

Таким чином, на підтвердження наведених обставин пропуску строку слід надати відповідні докази на підтвердження дати отримання копії оскаржуваної постанови Черкаського апеляційного суду, про що зазначено вище.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений судом строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження будуть визнані судом неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Таким чином заявникові необхідно на підтвердження наведених обставин пропуску строку надати суду відповідні докази в оригіналах або завірені

в установленому порядку їх копії, якими можуть бути оригінал поштового конверту, довідка із суду, поштового відділення зв`язку тощо, або навести інші підстави з відповідними доказами.

2. Крім того, подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої

статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

У змісті клопотання, доданого до касаційної скарги, ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати судового збору за подання касаційної скарги, оскільки розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання касаційної скарги перевищує 5 % річного доходу заявника за попередній календарний рік, на підтвердження чого надає довідку про доходи № 2808 1761 4388 9817 від 07 листопада 2023 року. Указане, на його переконання, є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Крім того, посилається на те, що він та його дружина витрачають всі кошти на лікування.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Згідно із статтею 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини на які вона посилається, як на підставу своїх вимог.

Вирішуючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, Верховний Суд урахував, що зазначені заявником обставини не є безумовними підставами для звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати, оскільки заявником не надано суду касаційної інстанції інших доказів на підтвердження реального майнового стану, окрім даних про доходи за 2023 календарний рік (січень 2023 - листопад 2023 року), зокрема на підтвердження наявності/відсутності рухомого і нерухомого майна, рахунків у банківських установах, тощо, який перешкоджає заявникові виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої касаційної скарги судовим збором.

При цьому Верховний Суд звертає увагу заявника, що останнім не додано до касаційної скарги доказів на підтвердження розміру доходу за попередній календарний рік (2022), а сама по собі довідка, видана ОСОБА_1 як пенсіонеру не є беззаперечним доказом скрутного майнового стану та неможливості сплати судового збору.

Таким чином, у задоволенні клопотання заявника про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір»

(у редакції, чинній на момент подачі позовної заяви) судовий збір справляється

у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та

у фіксованому розмірі.

Розмір мінімальної заробітної плати станом на 01 січня 2016 року становив

1 378,00 грн.

Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати

(6 890,00 грн).

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подачі позовної заяви) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн).

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (частина третя статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання касаційної скарги) за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Заявником оскаржуються судові рішення за результатами розгляду 8 позовних вимог немайнового характеру та позовної вимоги майнового характеру (відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 50 000,00 грн).

Отже, за оскарження судових рішень в частині вирішення позовних вимог немайнового характеру судовий збір підлягав сплаті у розмірі 8 819,20 грн

(1 378,00 х 0,4 х 8 х 200%).

За оскарження судових рішень в частині вирішення позовної вимоги майнового характеру судовий збір підлягав сплаті у розмірі 1 102,40 грн

(1 378,00 х 0,4 х 200%).

Відповідно, з урахуванням предмета спору та прохальної частини касаційної скарги заявникові необхідно сплатити судовий збір у розмірі 9 921,60 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача (стандарт ІВАN) - UA0026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», призначення платежу (вказати номер справи та інші необхідні відомості).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку

і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Одночасно, заявник не позбавлений права звернутися до Верховного Суду із клопотанням про звільнення від сплати судового збору, з наданням суду касаційної інстанції доказів на підтвердження реального майнового стану (дані про доходи за попередній календарний рік (2022), наявність рухомого і нерухомого майна, рахунків у банківських установах, тощо), який перешкоджає заявникові виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої касаційної скарги судовим збором.

3. Також зміст поданої касаційної скарги в повній мірі не відповідає формі і змісту касаційної скарги, визначених статтею 392 ЦПК України.

Відповідно до частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено: найменування суду, до якого подається скарга; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); рішення (ухвала), що оскаржується; підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав); клопотання особи, яка подає скаргу; перелік письмових матеріалів, що додаються до скарги; дата отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується.

Відтак, заявником хоча і надано до Верховного Суду касаційну скаргу та її копії відповідно до кількості учасників справи, проте остання викладена на друкарській машинці та у зв`язку з нечіткістю друку є, по суті, частково не читабельною.

Таким чином, заявникові необхідно: 1) На підтвердження наведених обставин пропуску строку на касаційне оскарження надати відповідні докази, зокрема докази на підтвердження дати отримання копії повного тексту оскаржуваної постанови Черкаського апеляційного суду та звернутися до Верховного Суду з відповідним клопотанням; 2) Сплатити судовий збір за подання касаційної скарги, на підтвердження сплати судового збору надати суду документ, що підтверджує його сплату, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; 2) Надати суду касаційної інстанції виправлену касаційну скаргу та її копії належної якості відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 389, 390, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6, 8 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Визнати наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення строку на касаційне оскарження неповажними.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 19 травня 2023 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 27 вересня 2023 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. Д. Луспеник