16 листопада 2023 року Сумський районний суд Сумської області під головуванням судді Гончаренко Л.М., за участю секретаря судового засідання Макошенець С.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Суми цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Комерційний Банк «Приват Банк» про захист прав споживачів,
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом та заявлені вимоги мотивує тим, що між ним та ПАТ КБ «Приват Банк» було укладено договір, згідно з яким він отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. З нарахованою сумою заборгованості він не згодний. Так ним було підписана заява-анкета, а отже цей факт не підтверджує те, що він був ознайомлений з Правилами і Умовами надання банківських послуг. Під час підписання анкети-заяви банк не ознайомив його з Умовами та правилами. Він підписував тільки анкету-заяву про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг «Приват банку», а Витяг з Умов та правил надання банківських послуг, він не підписував. Крім того банк нараховує одночасно неустойку та штрафи за порушення виконання договору. Хоча чинним законодавством заборонено одночасно застосовувати подвійну цивільно-правову відповідальність за одне і те саме порушення. АТ КБ «Приватбанк» самостійно встановлював та змінював розмір кредитного ліміту. Умови та Правила надання банківських послуг АТ КБ «Приватбанк», згідно з якими банк самостійно може встановлювати та змінювати кредитний ліміт та умови кредитування клієнтів ним не підписувались. Витяг з Тарифів обслуговування кредитної карти «Універсальна» не містить підпису позичальника, не датований як документ. А тому посилаючись на вказані обставини просив визнати кредитний договір укладений між ним та відповідачем недійсним в частині нарахування відсотків, пені та штрафних санкцій з застосуванням наслідків недійсності правочину, зобов`язати відповідача зробити перерахунок заборгованості за кредитним договором з урахуванням визнання кредитного договору недійсним в частині нарахування відсотків, пені та штрафних санкцій.
У судовому засідання позивач свої позовні вимоги підтримав, пояснив що 30.01.2022 взяв кредит у АТ КБ «Приватбанк», мав намір поїхати на роботу за кордон та погасити його. Потім настала війна, на даний час він не має змоги погасити кредит. За даним договором він всі зобов`язання виконував, сплачував кредит. Договором передбачено, що у разі настання фосмажорних обставин, він звільняється від виконання своїх зобов`язань, а тому вважає, що у зв`язку з війною цей договір підлягає скасуванню. Заявлене ним при подачі позову клопотання про витребування у відповідача розрахунку заборгованості за кредитним договором не підтримав.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, в своїй заяві просив проводити судове засідання у його відсутність, направив до суду відзив на позов, у якому проти задоволення позовних вимог заперечував у повному обсязі.
Заслухавши пояснення позивача, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що у задоволенні позову необхідно відмовити.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 уклав з акціонерним товариством Комерційний банк «ПриватБанк» договір, підписавши заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг від 22.09.2021(а.с.51-62).
Згідно заяви, підписаної 22.09.2021 позивач погодився на укладення договору з відповідачем та з Умовами і правилами надання банківських послуг АТ КБ ПриватБанк, які розміщені у відділеннях Банку та на офіційному сайті Банку за адресою www.privatbank.ua/terms (п.5 договору приєднання). Факт ознайомлення з Умовами і правилами, позивач підтвердив власним підписом у заяві.
Безпосередньо у заяві про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг від 22.09.2021 позивач особистим підписом підтвердив ознайомлення з основними умовами кредитування, а саме: - тип кредиту; - спосіб та строк надання кредиту; - процентна ставка в межах та поза межами пільгового періоду; - тип процентної ставки; - платежі за додаткові та супутні послуги кредитодавця, - реальна річна процентна ставка; - порядок повернення кредиту; - наслідки прострочення виконання чи невиконання зобов`язань за договором, у тому числі: - розмір штрафу за прострочення більш ніж на 30 днів за обов`язковими платежами за карткою; - процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту та ін.
Тобто, сторонами при укладенні договору були обговорені усі істотні умови.
Позивачем не надано жодного доказу, які б ставили під сумнів факт укладання кредитного договору за допомогою простого електронного підпису позивача. Навпаки, факт сплати позивачем коштів також вказує на те, що останній не заперечував факт укладання кредитного договору і сплачував відповідні кошти на погашення кредитної лінії згідно графіку платежевів за споживчим кредитом.( а.с. 15-27, 70-72)
Відповідно до статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (стаття 628 ЦК України).
Статті 6 та 627 ЦК України визначають, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до частини першої ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно зі ст. 1049 цього Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
За змістом ст. 1056-1 ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.
Згідно з ч. 1 ст. 1055 ЦК України, кредитний договір укладається у письмовій формі.
Таким чином, кредитний договір укладається в письмовій формі, в якому його сторонами погоджується розмір кредиту, умови його надання, повернення, сплати процентів за користування кредитом, застосування неустойки у разі неналежного виконання зобов`язання.
Згідно з ч. 1 ст. 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Частинами 1, 2 ст. 638 ЦК України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
За приписами ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.
Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Факт досягнення згоди між сторонами стосовно всіх умов договору, з якими позивач була попередньо ознайомлений, підтверджується підписанням договору, а отже при укладанні договору позивач вільно та свідомо погодилась виконувати усі зазначені в ньому зобов`язання.
Враховуючи, що позивач погодився з усіма умовами договору, жодних заперечень щодо його змісту не висловлював, отже посилання на недосягнення згоди укладення деяких умов правочину є безпідставними, відтак підстави для визнання недійсним кредитного договору в частині нарахування відсотків, пені та штрафних санкцій відсутні, а тому у задоволенні позовних вимог слід відмовити.
За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Частиною другою статті 78 ЦПК України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
З урахуванням наведеного, суд на підставі належним чином оцінених доказів дійшов висновку про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 .
Доказів протилежного матеріали справи не містять, позивачем таких не надано, що в силу положень статей 12, 81 ЦПК України є його процесуальним обов`язком.
Відповідно до Закону України "Про судовий збір", ст. 141 ЦПК України судовий збір компенсується за рахунок держави.
Керуючись ст.ст. 202, 626, 628, 634, 638, 1048, 1049, 1055, 1056-1 ЦК України, ст.ст. 12,76,78,81,141, 263-265, 279, 1054 ЦПК України, суд
У задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст виготовлено 20.11.2023.

Суддя Л.М.Гончаренко