Провадження № 2/761/1566/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2023 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Сіромашенко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Ярової К.В.,

представника позивача Гапеки Т.В.,

представника 3-ї особи Малої В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Київської області Трофименка Михайла Михайловича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , 3-я особа: ПАТ АБ «Укргазбанк» про визнання електронних торгів недійсними,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2021 року позивач звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Приватного виконавця виконавчого округу Київської області Трофименко Михайла Михайловича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , третя особа: ПАТ АБ «Укргазбанк», в якому просить визнати недійними електроні торги, лот № 474356 з реалізації арештованого майна - транспортного засобу марки: Mitsubishi, модель: Lancer, тип: леків седан, номер шасі: VIN НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_1 , рік випуску: 2008, колір: чорний, днз НОМЕР_2 , результати яких оформлені протоколом № 536168 проведення електронних торгів від 26.04.2021, відповідно до якого переможцем стала ОСОБА_2 .

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що приватним виконавцем виконавчого округу Київської області 05.10.2018 було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № ВП НОМЕР_5 з примусового виконання рішення Ірпінського міського суду Київської області від 12.02.2013.

В межах примусового виконання вказаного судового рішення суду приватним виконавцем Трофименком М.М. було призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ОСОБА_3 та зобов`язано останнього надати звіт про оцінку належного йому на праві власності автомобіля, а саме: транспортного засобу марки: Mitsubishi, модель: Lancer, тип: легковий седан, номер шасі: VIN НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_1 , рік випуску: 2008, колір: чорний, д.н.з. НОМЕР_2 .

Вказує, що 17.12.2018 ДП «Сетам» були призначені електронні торги, з початковою ціною 226185,10 грн, з метою реалізації вказаного транспортного засобу, однак, електронні торги не відбулися, у зв`язку з тим, що від жодного учасника не надійшла цінова пропозиція.

Повторні електронні торги були призначені на 08.01.2019, зі стартовою ціною 169 638,83 грн та, які теж не відбулися, у зв`язку з відмовою від сплати належної грошової суми.

При цьому, відповідно до ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 04.01.2019 у справі №367/7360/18 було зупинено стягнення на підставі виконавчого листа №367/2310/13-ц, виданого 17.06.2014 Ірпінським міським судом Київської області, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ АБ «Укргазбанк» заборгованості за кредитним договором до завершення розгляду Ірпінським міським судом Київської області справи №367/7360/18 за скаргою ОСОБА_1 на дії та рішення приватного виконавця в процесі виконання рішення суду у справі №367/2310/13-ц.

Вказана ухвала суду була надіслана як приватному виконавцю, так і організатору ДП «Сетам», однак, приватним виконавцем було зупинено стягнення на підставі ухвали суду від 04.01.2019 лише 18.01.2019, а ДП «Сетам» взагалі було проігноровано наявність такої ухвали суду та всупереч забороні виконувати стягнення у межах даного виконавчого провадження, ДП «Сетам» все ж були проведені повторні електронні торги, які він вважає незаконними, оскільки проведені всупереч вимогам чинного законодавства та всупереч законних обмежень, що встановлені ухвалою суду від 04.01.2019.

Порушення проведення ДП «Сетам» електронних торгів під час дії ухвали про зупинення стягнення спричинили й незаконність дій під час проведення третіх електронних торгів, які відбулися 26.04.2021.

Вказані обставини зумовили позивача звернутися до суду за захистом своїх прав.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.12.2021 матеріали позовної заяви передані на розгляд судді Сіромашенко Н.В.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 22.12.2021 позовну заяву було залишено без руху та надано строк на усунення недоліків, які усунуто 25.01.2022.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 31.01.2022 було відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

21.09.2022, через канцелярію суду, від представника третьої особи ПАТ АБ «Укргазбанк» до суду надійшло пояснення щодо позову, в якому представник просила відмовити у задоволенні позову. При цьому, зазначила, що позивачу було відомо про передачу автомобіля на реалізацію через електронні торги, натомість, оскаржив дії приватного виконавця щодо відкриття виконавчого провадження. Також зазначила, що строк дійсності звіту про оцінку майна був чинним на момент проведення всієї процедури реалізації заставного транспортного засобу, а вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації транспортного засобу. Крім того, позивачем не оскаржувались дії приватного виконавця щодо несвоєчасного виконання ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 04.01.2019 про зупинення стягнення, а тому проведення повторних торгів 08.01.2019 є правомірними.

В подальшому, у судовому засіданні, яке було призначене на 18.01.2023 представник позивача позов підтримала, просила задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Відповідачі у судове засідання не з`явилися, сповіщені належним чином про час та місце розгляду справи, щодо причин неявки суд не повідомляли, правом, визначеним ст. 178 ЦПК України, не скористались, відзиву на позов не надали.

Представник третьої особи ПАТ АБ «Укргазбанк» - Мала В.В. проти задоволення позову заперечувала.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

За таких обставин, з урахуванням вказаних положень закону, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідачів, на підставі наявних в справі доказів.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача та представника третьої особи, повно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як свідчать матеріали справи та судом встановлено, рішенням Ірпінського міського суду Київської області від 12 лютого 2013 року у цивільній справі №367/2310/13-ц стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» заборгованість за кредитним договором від 20 серпня 2008 року № 318-Ф/08 в розмірі 12190,63 доларів США, пеню в розмірі 3278,49 грн., штраф за договором застави від 20 серпня 2008 року в розмірі 6311,25 грн. та судові витрати по справі в розмірі 1070,30 грн.

Приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Трофименком М.М. 05 жовтня 2018 року було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 57371038 з примусового виконання вказаного рішення суду.

У судовому засіданні встановлено, що приватним виконавцем Трофименком М.М. було призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ОСОБА_3 , який має Сертифікат від 02.06.2017 за № 535/17, виданий Фондом Державного майна України (строк дії: 02.06.2020), та зобов`язано останнього надати звіт про оцінку майна, а саме: транспортний засіб марки Mitsubishi, модель: Lancer, тип: легковий седан, номер шасі: VIN НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_1 , рік випуску: 2008, колір: чорний, д.н.з. НОМЕР_2 , який належав позивачу на праві власності.

17 грудня 2018 року ДП «Сетам» були призначені електронні торги з метою реалізації вказаного транспортного засобу, однак, електронні торги не відбулися, у зв`язку з тим, що від жодного учасника не надійшла цінова пропозиція, що підтверджується протоколом № 376444 проведення електронних торгів.

Перші електронні торги були призначені з початковою ціною 226185,10 грн.

Також судом встановлено, що відповідно до ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 04 січня 2019 року у справі №367/7360/18 було зупинено стягнення на підставі виконавчого листа №367/2310/13-ц, виданого 17 червня 2014 року Ірпінським міським судом Київської області, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ АБ «Укргазбанк» заборгованості за кредитним договором до завершення розгляду Ірпінським міським судом Київської області справи №367/7360/18 за скаргою ОСОБА_1 на дії та рішення приватного виконавця в процесі виконання рішення суду у справі №367/2310/13-ц.

В подальшому, призначені повторні електронні торги на 08 січня 2019 року, зі стартовою ціною 169638,83 грн, не відбулися у зв`язку з відмовою від сплати належної грошової суми, що підтверджується протоколом № 533009 проведення електронних торгів та який було сформовано лише 05 квітня 2021 року.

01 квітня 2021 року приватним виконавцем було поновлено виконавче провадження № 57371038.

26 квітня 2021 року були призначені нові електронні торги з реалізації транспортного засобу, які відбулися, що підтверджується протоколом № 536168 проведення електронних торгів. Транспортний засіб було реалізовано за ціною 176424,35 грн.

Переможцем в електронних торгах стала ОСОБА_2 , що підтверджується Актом про проведені електронні торги від 17 травня 2021 року, складеного приватним виконавцем Трофименком М.М.

Так, ч. 1 ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, ч. 1ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто, в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено пунктом 8 розділу X Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 № 2831/5, відповідно до якого акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, передбачених законодавством. Тобто, вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

З аналізу ч. 1 ст. 650, ч. 1 ст. 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу.

За ч. 1 ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару (ч. 1 ст. 658 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (ч. 1 ст. 655 ЦК України).

Згідно з ч. 4 ст. 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами першою-третьою та частинами п`ятою, шостою статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу).

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, відповідно до яких, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Згідно із пунктом 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем.

В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно (пункт 5 Розділу X Порядку реалізації арештованого майна).

Отже, набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

З огляду на вищенаведене, сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів та покупець - переможець електронних торгів.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц, провадження № 14-356цс18, та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц, провадження № 14-428цс18, правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів, зазначене свідчить про оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто, є правочином.

Враховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами першою-третьою та частинами п`ятою, шостою статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 ЦК України).

Відповідно до ч.ч. 5-6 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Виходячи із системного аналізу наведених норм, звіт про оцінку майна є чинним, якщо від дня його підписання до дня проведення прилюдних торгів пройшло не більше шести місяців. Після збігу цього строку обов`язковою умовою призначення й проведення прилюдних торгів є отримання нового звіту про оцінку майна.

Згідно з правовими висновками Верховного Суду України, викладеними у постановах від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15; від 12 жовтня 2016 року, у справі № 6-1981цс16, підставою визнання прилюдних торгів недійсними є наявність не лише порушень вимог закону при проведенні прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Отже, не лише недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, є способом захисту та підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Відповідно до Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних аукціонівздійснюється реалізація виконавцями майна на торгах ДП «Сетам» на підставі їх заяв.

До предмета доказування в справі належить дотримання порядку проведення прилюдних торгів, правил, які визначають процедуру підготовки, проведення електронних торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; оформлення кінцевих результатів торгів).

За таких обставин, з огляду на вищенаведені обставини, суд дійшов висновку, що проведення ДП «Сетам» повторних електронних торгів 08 січня 2019 року є незаконними, оскільки проведені всупереч ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 04 січня 2019 року, якою було зупинено стягнення на підставі виконавчого листа № 367/2310/13-ц, виданого 17 червня 2014 року Ірпінським міським судом Київської області, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ АБ «Укргазбанк» заборгованості за кредитним договором до завершення розгляду Ірпінським міським судом Київської області справи № 367/7360/18 за скаргою ОСОБА_1 на дії та рішення приватного виконавця в процесі виконання рішення суду у справі № 367/2310/13-ц, що є підставою для неможливості проведення будь-яких виконавчих дій, в тому числі реалізації майна на електронних торгах в порядку примусового виконання рішення суду.

Крім цього, протокол проведення електронний торгів, які відбулися 08 січня 2019 року, було складено лише 05 квітня 2021 року, тобто, зі спливом двох років, що суперечить положенням Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5, зокрема, протокол аукціону підписується Організатором та не пізніше наступного робочого дня з дня формування Системою розміщується у відповідному особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця).

Таким чином, такі порушення вимог чинного законодавства дають суду обґрунтовані підстави вважати, що електронні торги, які відбулися 08 січня 2019 року, є недійсними та як наслідок, недійсними є й всі наступні електронні торги, які мали місце під час реалізації спірного транспортного засобу, оскільки проведені всупереч вимогам чинного законодавства.

Відповідно до абз. 2 ч. ст. 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже, у разі ухвалення судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів або іншої заінтересованої особи, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору (Постанова ВС від 03.05.2022 у справі № 742/932/20).

За загальним правилом статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

За змістом статей 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Нормами ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно положень ст.ст. 77-79 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

При цьому, Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод, зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи («Проніна проти України», № 63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

З огляду на викладене вище, виходячи із фактичних обставин справи, умов чинного законодавства, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку щодо наявності правових підстав для задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 2-5, 11-13, 141, 258, 259, 263, 268,352, 354 ЦПК України суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Київської області Трофименка Михайла Михайловича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , 3-я особа: ПАТ АБ «Укргазбанк» про визнання електронних торгів недійсними задовольнити.

Визнати недійсними електронні торги, лот №474356 з реалізації арештованого майна - транспортного засобу марки Mitsubishi, модель Lancer, тип: легковий седан, номер шасі: НОМЕР_3 , номер кузова: НОМЕР_1 , рік випуску 2008, колір: чорний, днз НОМЕР_4 , результати яких оформлені протоколом №536168 проведення електронних торгів від 26.04.2021, відповідно до якого переможцем стала ОСОБА_2 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Н.В. Сіромашенко