Справа № 502/334/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2023 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області в складі:

головуючого - судді Березнікова О.В.,

за участю секретаря судового засідання Нанєвої А.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника ОСОБА_2 адвоката Спрінчана М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Кілійського районного суду Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_3 , представника позивача адвоката Валах В.В., до Кілійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

До Кілійського районного суду Одеської області звернувся позивач з вказаним позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилася спадщина. ОСОБА_4 за життя склав заповіт стосовно всього майна на ім`я позивача ОСОБА_3 .. 02.01.2022 позивач подав заяву про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_4 , проте від приватного нотаріуса Ізмаїльського районного нотаріального округу Одеської області Богачової Н.М. отримав інформаційний лист про те, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини. Вважає, що з об`єктивних причин не мав можливості подати заяву про прийняття спадщини у строк, встановлений ч.1 ст.1270 ЦК України, оскільки виїжджав за межі території України.

Ухвалою від 07.03.2023 позовну заяву залишено без руху та надано термін для усунення недоліків.

Ухвалою від 09.03.2023, у зв`язку з усуненням недоліків, провадження у справі відкрито та справу призначено до підготовчого судового засідання.

26.04.2023 ухвалою суду було відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про об`єднання в одне провадження цивільних справ, а саме №502/334/23 за вказаним позовом та 502/1384/22 за позовом ОСОБА_2 до Кілійської міської ради та ОСОБА_5 , про встановлення факту родинних відносин, факту належності правовстановлюючого документу та визнання права власності на спадкове майно.

Цього ж дня ухвалою суду закрито підготовче провадження у цій справі та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті на 15.05.2023. Вирішено питання щодо витребування у приватного нотаріуса Богачової Н.М. копії спадкової справи №196/2021, заведеної після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Під час судового засідання представник позивача ОСОБА_1 заявила клопотання про виключення зі складу відповідачів ОСОБА_2 , мотивуючи тим, що останній відмовився від частини позовних вимог у справі 502/1384/22 за позовом ОСОБА_2 до Кілійської міської ради та ОСОБА_5 , про встановлення факту родинних відносин, факту належності правовстановлюючого документу та визнання права власності на спадкове майно, а саме в частині визнання права власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_4 , а відтак ОСОБА_2 у цій справі є неналежний відповідач, належним відповідачем є Кілійська міська рада Ізмаїльського району Одеської області, яка позовні вимоги ОСОБА_3 визнала. Судом заявлене клопотання представника позивача задоволене, про що постановлено ухвалу без виходу до нарадчої кімнати.

Таким чином суд розглядає позовні вимоги ОСОБА_3 , представника позивача адвоката Валах В.В., до Кілійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити з підстав викладених в позові, а також у зв`язку з визнанням позову відповідачем Кілійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області.

Представник відповідача Кілійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області в судове засідання не з`явився, у поданому відзиві просили розглянути справу без участі їх представника, позовні вимоги визнали.

Суд, вивчивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про відмову у задоволенні позову.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

За життя ОСОБА_4 склав заповіт від 13.09.2018, посвідченого приватним нотаріусом Кілійського районного нотаріального округу Одеської області Богачовою Н.М., зареєстровано у реєстрі за №974, яким спадкодавець заповів все належне йому майно позивачу ОСОБА_5 ..

02.01.2022 ОСОБА_5 подав заяву про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_4 ..

Відповідно до інформації щодо оформлення спадщини від 12.01.2022, наданої приватним нотаріусом Ізмаїльського районного нотаріального округу Одеської області Богачовою Н.М., ОСОБА_5 у строк, встановлений ст. 1270 ЦК України, заяву про прийняття спадщини не подав.

Зазначене також підтверджується матеріалами спадкової справи №196/2021 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 ..

З матеріалів зазначеної спадкової справи також встановлено, що 25.11.2021 до нотаріуса Овчинніковим Ю.Г. подано заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В матеріалах спадкової справи також міститься інформація щодо опублікування об`яви від 22.12.2021, відповідно до якої здійснено виклик ОСОБА_5 до приватного нотаріуса Богачової Н.М. Ізмаїльського районного нотаріального округу Одеської області з проханням прибути за вказаною у повідомленні адресою робочого місця у строк до 23.01.2022. Об`ява розміщена в редакції газети «Дунайська зоря» від 24.12.2021.

В поважність пропуску строку подачі заяви на прийняття спадщини позивач зазначає, що виїжджав за межі території України, а саме 14.08.2021 виїхав на території Польщі, 07.10.2021 виїхав за межі території Польщі, 23.10.2021 вїхав на територію Польщі, 23.12.2021 виїхав за межі території Польщі, що підтверджується відмітками у паспорті громадянина України для виїзду за кордон.

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (частини перша, друга статті 1223 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Для прийняття спадщини позивач мав звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття, тобто смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , але не зробив цього вчасно (до 25.11.2021) і пропустив строк на подання заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи вище викладене та зазначені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини як виїзд за межі території України до Польщі, суд не вважає їх поважними у зв`язку з наступним.

Позивач виїжджав за межі території України до Польщі 14.08.2021, відповідно до відмітки, тобто через майже три місяці після відкриття спадщини. Крім того, позивач повертався з Польщі 07.10.2021 та 23.10.2021 знов повернувся до Польщі. Тобто позивач мав змогу подати заяву про прийняття спадщини у встановлений ст. 1270 ЦК України строк, зважаючи на те, що він знав про смерть спадкодавця та був присутній на його похороні, про що зазначено у поданому відзиві представникм відповідача ОСОБА_2 адвокатм Спрінчаном М.В.. Таким чино, у даному випадку причини пропуску строку для прийняття спадщини не є поважними, тобто не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами.

Посилання представника позивача у позові на постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 15.04.2021 у справі №591/1271/18, якою визначено, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту, за встановлених у цій справі обставин, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, є безпідставною, оскільки про необізнаність позивача ОСОБА_5 про наявність складеного заповіту у позові не йде мова та не ставиться у поважність причин пропуску строку, а також жодним доказом не підтверджується.

Разом з тим слід також зазначити, що належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку відсутності таких територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (відповідні сільські, селищні, міські ради). Як встановлено з матеріалів спадкової справи спадкоємець ОСОБА_2 спадщину прийняв відповідно до ст. 1269 ЦК України.

За таких обставин у задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Керуючись ст.ст ст.ст.6-13, 81, 133, 141, 247, 258, 259, 263, 264, 265, 279, 280-283,354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_3 , представника позивача адвоката Валах В.В., до Кілійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 16.05.2023.

Суддя О.В. Березніков