Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 2-5507/2002
Провадження № 2-во/357/115/23
У Х В А Л А

іменем України

"17" листопада 2023 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Орєхова О. І. ,

за участі секретаря Товстоног С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні без участі сторін в залі суду № 2 в м. Біла Церква заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду від 08 серпня 2002 року у справі № 2-5507/2002, -

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2023 року ОСОБА_1 звернувся до до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про виправлення описки в рішенні суду від 08 серпня 2002 року у справі № 2-5507/2002. В обгрунтування заяви зазначив, що йому на праві приватної власності на підставі Договору про надання в безстрокове користування земельної ділянки, затвердженого 26.08.19 частини домоволодіння № 174 року, належить 1/2 частина жилого будинку АДРЕСА_1 . Інша 1/2 цього ж будинку належить сусідці ОСОБА_2 (кв. АДРЕСА_2 ). 10.07.2002 року ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до нього, в якому просила суд змінити ідеальну частку кв. АДРЕСА_3 , в зв`язку з проведеною прибудовою. Рішенням суду від 08 серпня 2002 року позов було задоволено. Визнано за ОСОБА_2 право власності на 58/100 частин домоволодіння АДРЕСА_4 на суму 57485 грн. Визнано за ОСОБА_1 право власності на 42/100частин домоволодіння АДРЕСА_4 на суму 42243 грн. При цьому в рішенні суду не зазначено квартири ( АДРЕСА_5 ) в яких змінилися частини.

Просив суд виправити допущену в резолютивній частині рішення суду описку та викласти його в такій редакції: «Визнати за ОСОБА_2 право власності на 58/100 частини квартири АДРЕСА_3 на суму 57485 грн. Визнано за ОСОБА_1 право власності на 42/100 частини квартири в домоволодінні АДРЕСА_4 на суму 42243 грн.».

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду.

Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями від 07 листопада 2023 року головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І.

Заява з матеріалами цивільної справи № 2-5507/2002, згідно контрольного журналу судових справ і матеріалів переданих для розгляду суду, отримана суддею для розгляду 08 листопада 2023 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно ч. 3 ст. 269 ЦПК України заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки вирішення питання про виправлення описки вирішувалося без повідомлення учасників справи, то у відповідності до вимог статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Оглянувши матеріали цивільної справи№ 2-5507/2002, вивчивши заяву з додатками, суд дійшов висновку, що заява про виправлення описки в судовому рішенні задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом встановлено, що в провадженні Білоцерківського міського суду Київської області перебувала цивільна справа 2-5507/2002 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну ідеальних долей в праві власності на жилий будинок.

Рішенням суду від 08 серпня 2002 року позов було задоволено. Змінено ідеальні частки співвласників в домоволодінні АДРЕСА_4 , а саме: Визнано за ОСОБА_2 право власності на 58/100 частин домоволодіння АДРЕСА_4 на суму 57485 грн. Визнано за ОСОБА_1 право власності на 42/100 частин домоволодіння АДРЕСА_4 на суму 42243 грн.

Рішення набрало законної сили.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 08 червня 2021 року постановлено виправити описку в резолютивній частині рішення Білоцерківського міського судуКиївської області від 08 серпня 2002 року, вказавши правильно вулицю домоволодіння « ОСОБА_3 », замість неправильного « ОСОБА_4 ».

Звертаючись до суду з заявою про виправлення описки, заявник зазначив, що у рішенні Білоцерківського міського суду Київської області від 08 серпня 2002 року допущено описку, а саме, не зазначено квартири ( АДРЕСА_2 , АДРЕСА_6 ) в яких змінилися частини та просив виправити дану описку та викласти резолютивну частину в такій редакції: Визнати за ОСОБА_2 право власності на 58/100 частини квартири АДРЕСА_3 на суму 57485 грн. Визнано за ОСОБА_1 право власності на 42/100 частини квартири в домоволодінні АДРЕСА_4 на суму 42243 грн.».

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) грамматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.

Описки й очевидні арифметичні помилки у судових рішеннях не можна вважати процесуальними порушеннями, тому їх виправлення не потребує оскарження і перегляду судового рішення судом вищої інстанції.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

З огляду на зазначене, викладення резолютивної частини рішення в редакції, про яку просить заявник, не може розцінюватися судом як виправлення описки в судовому рішенні в розумінні ст. 269 ЦПК України, а фактично є зміною резолютивної частини рішення суду.

Тому, враховуючи встановлене, суд приходить до висновку, що зазначена заява не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 259-261, 269, 352-353 ЦПК України, постанова Пленуму Верховного Суду Українивід 18.12.2009 року № 14, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду від 08 серпня 2002 року у справі № 2-5507/2002, відмовити.

Ухвалу суду направити учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя О. І. Орєхов