ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3515/23 Справа № 204/9134/21 Суддя у 1-й інстанції - Приваліхіна А.І. Суддя у 2-й інстанції - Городнича В. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючої - Городничої В.С.,

суддів: Лаченкової О.В., Петешенкової М.Ю.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 03 листопада 2022 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, -

ВСТАНОВИЛА:

У листопаді 2021 року АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулося до суду із вищевказаним позовом, в обґрунтування якого посилалося на те, що під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок відповідачки за адресою: АДРЕСА_1 , що проводилась 29 липня 2019 року, позивачем було виявлено розкрадання електричної енергії та складено акт про порушення №007494, яким зафіксовано: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з метою безоблікового споживання електричної енергії без наявності відповідного договору. Електрична енергія споживається, засобами обліку не враховується. Порушення продемонстровано споживачу.

Дане порушення Правил було зафіксовано у Акті про порушення №007494 від 29 липня 2019 року у присутності батька відповідачки, який підписав даний акт та підтвердив, що дійсно користується даним гаражем та електричною енергією без наявності відповідного договору.

Отже, відповідачка за допомогою самовільного підключення користувалася електричною енергією не сплачуючи за неї як за товар.

Вказаними діями позивачу були спричинені збитки на загальну суму 36 569 грн 37 коп., які відповідачка в добровільному порядку не відшкодовує.

У зв`язку з чим, позивач просив суд стягнути з відповідачки вказану суму збитків та судовий збір у розмірі 2 270 грн разом із витратами на правову допомогу у сумі 10 000 грн.

Рішенням Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 03 листопада 2022 року позовні вимоги АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків - задоволено у повному обсязі. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» на відшкодування спричинених збитків, відповідно до акта про порушення Правил від 29 липня 2019 року №007494, суму у розмірі 36 569 грн 37 коп. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» судовий збір у сумі 2 270 грн.

Не погодившись з таким рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить його скасувати повністю та постановити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Інші учасники процесу не скористалися своїм правом подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу у цій справі станом на час її розгляду апеляційним судом, але в силу вимог ч.3 ст.360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Згідно з ч.3 ст.3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст.368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Оскільки апеляційним судом у складі колегії суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень, тому справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами, а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому ч.5 ст.272 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін, з огляду на таке.

Судом встановлено, що відносини між позивачем та відповідачкою регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕ №312 від 14 березня 2018 року.

29 липня 2019 року під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок відповідачки за адресою: АДРЕСА_1 , позивачем було виявлено розкрадання електричної енергії та складено акт про порушення №007494, яким зафіксовано: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з метою безоблікового споживання електричної енергії без наявності відповідного договору. Електрична енергія споживається, засобами обліку не враховується. Порушення продемонстровано споживачу (а.с.5-6).

На засіданні комісії 06 серпня 2019 року ДМЕМ по розгляду актів про порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії було розглянуто Акт №007494 про порушення від 29 липня 2019 року та протоколом №31/19 встановлено, що споживач на своєму об`єкті, щодо якого відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 (гараж), порушив ПРРЕЕ. Бездоговірне підключився до мережі ОСР без порушенням схеми обліку. Підключення виконано мідним проводом, площа перерізу проводу 2,5 кв. мм з допустимим тривалим струмом проводу 30,0 А. Тому, комісією прийнято рішення про виконання нарахування відповідачці сум за спожиту електричну енергію, за період часу з 29 липня 2018 року по 29 липня 2019 року відповідно до п. 3.5 та за формулою 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ, затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562, виходячи із величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії, у сумі 36 569 грн 37 коп. за 17345 кВт*г не облікованої електричної енергії (а.с.7-8).

08 серпня 2019 року позивачем на адресу відповідачки надіслано досудову претензію по оплаті нарахувань по акту про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 29 липня 2019 року №007494 (а.с.9).

Оскільки відповідачка у добровільному порядку не відшкодовує завдані порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії збитки, на вказану претензію не відреагувала, тому районний суд дійшов висновку, що між сторонами виник спір, який підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Так, вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції виходив з того, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підтверджені належними, допустимими, чіткими та достатніми доказами, що узгоджуються між собою та доповнюють один одного, що відповідає стандарту доказування «поза розумним сумнівом», а тому дійшов висновку, що вони підлягають задоволенню в повному обсязі.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог п.4 ч.2 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії, серед іншого, є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно з вимогами ч.1 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Правилами роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року №312 визначено, що споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача (п. 5.5.5.Правил).

Відповідно до пункту 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

Згідно з пунктом 8.2.6 глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ, встановлений Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилається на те, що суд першої інстанції безпідставно вважав встановленими деякі обставини, що мають значення для справи, які є недоведеними позивачем будь-якими доказами, зокрема, районний суд не встановив власника майна та дійсного споживача електроенергії, а тому дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення даного позову.

Однак, колегія суддів відхиляє такі доводи скаржника, з наступних підстав.

У справі, яка переглядається, судом першої інстанції було установлено та підтверджено матеріалами справи, а відповідачкою не спростовано, що 29 липня 2019 року позивачем складено акт про порушення №007494, другий примірник якого отримано батьком відповідачки ОСОБА_2 , про що останнім зроблено відповідний запис в ньому (а.с.6).

При цьому, останнім у графі «Зауваження до складеного акту» зазначено, про те, що (мовою оригіналу): «Самовольно не подключались. Купили гараж и продолжали пользоваться эл.энергией», що в свою чергу, з урахуванням договору купівлі-продажу гаражу від 20 червня 2016 року, укладеного між ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 (а.с.14-16), підтверджує обґрунтованість позову позивача та спростовує твердження відповідачки про те, що вона не має жодного відношення до вказаного гаражу.

Також судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, а відповідачкою не спростовано того, що протокол комісії №31/19 від 06 серпня 2019 року складений за її присутності (а.с.7).

Колегія суддів не приймає до уваги доводи відповідачки про те, що вона не могла бути присутньою на засіданні комісії, оскільки не отримувала відповідних викликів чи повідомлень, оскільки вказані доводи спростовані матеріалами справи.

Так, в акті про порушення №007494 від 29 липня 2019 року (а.с.6) зазначено, що засідання комісії з розгляду даного акту буде проводитися 06 серпня 2019 року з 09 по 11 години у каб.44 по вул.Кн.Ярослава Мудрого, 40 у м.Дніпрі. Разом з цим зазначено, що на засідання комісії запрошуються споживач або уповноважена ним особа, а у разі неявки його на засідання комісії цей акт буде розглядатися без участі споживача або уповноваженої особи.

Крім того, місцевим судом було установлено, що один примірник акту отримано батьком відповідачки, що свідчить про обізнаність останньої про дату засідання комісії.

Більш того, у самому протоколі №31/19 від 06 серпня 2019 року засідання комісії з розгляду акта про порушення від 29 липня 2019 року №007494 зазначено, що він складений за участі відповідачки, яка відмовилася від його підпису, що засвідчено всіма членами комісії.

Отже, порядок розгляду актів про порушення ПРРЕЕ комісією, визначений пунктом 8.2.6 глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ, дотримано.

Разом з тим, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі №373/2054/16-ц (провадження №14-446цс18) викладено правовий висновок про те, що встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Це передбачено статтями 77-80, 89, 367 ЦПК України.

Посилання відповідача ОСОБА_1 стосовно невідповідності акту є переоцінкою доказу наданого позивачем, проте, оцінка доказів є прерогативою суду, а не учасників справи.

Крім того, якщо під час складання акту про порушення або визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії допущені порушення, споживач має право оскаржити зазначений документ шляхом подачі скарги до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) або в судовому порядку. В разі підтвердження факту порушень НКРЕКП має повноваження щодо скасування відповідного акту про порушення.

Проте, як видно з матеріалів справи, ОСОБА_1 не скористалася наданим їй правом та не оскаржувала акт про порушення, що предметом розгляду у даній справі до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП).

В той же час, відповідач на обґрунтування своєї позиції не був позбавлений права на замовлення експертного висновку з власної ініціативи або заявлення відповідного клопотання в суді першої інстанції, проте таких правом не скористався.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі №910/17955/17 (провадження №12-137гс19) вказано, що «приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів […] адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів».

Матеріалами справи підтверджується факт прихованого підключення, а саме: змістом самого акту про порушення, який є належним та достатнім доказом, а також письмовими поясненнями до акту працівників позивача.

Також колегія суддів вважає за необхідне наголосити, що у разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі №522/12901/17-ц (провадження №14-503цс18) зроблено висновок про те, що акт про порушення є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

При цьому, будь-яких переконливих аргументів та доказів, які б спростовували установлений працівниками позивача факт самовільного підключення енергопостачання до спірного об`єкту (гаражу), що виконано у прихований спосіб, з іншою метою, відмінною від позаоблікового споживання електроенергії, відповідач суду не надав.

Таким чином, судом першої інстанції було повно з`ясовано обставини справи, а саме, що відповідач, який є власником спірного об`єкта (гаража), щодо якого відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 (гараж), порушив ПРРЕЕ, зокрема, бездоговірне підключився до мережі ОСР з порушенням схеми обліку, а тому колегія суддів дійшла висновку про правомірність задоволення місцевим судом заявлених позовних вимог, адже такими діями відповідача позивачу були спричинені збитки, що у свою чергу підтверджується належними та допустимими доказами, які містяться у матеріалах справи.

Доводи апеляційної скарги про те, що нікчемність договору купівлі-продажу гаражу від 20 червня 2016 року означає відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог, колегія суддів вважає такими, що не заслуговують на увагу, оскільки предметом розгляду даної справи є відшкодування збитків, завданих неправомірними діями відповідача щодо позаоблікового споживання електроенергії. При цьому, такі посилання скаржника не підтверджено відповідними доказами. Натомість, у суді першої інстанції було спростовано твердження відповідачки про те, що вона не має жодного відношення до вказаного гаражу.

Доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції неповно встановив фактичні обставини справи, надавши вибірково оцінку зібраним у справі доказам, колегія суддів визнає необґрунтованими, оскільки місцевий суд належно обґрунтував прийняття чи відхилення того чи іншого доказу, надав вичерпні відповіді на всі істотні питання, що виникли при кваліфікації спірних відносин, а тому доводи апеляційної скарги в цілому зводяться до непогодження з оскаржуваним судовим рішенням та необхідністю здійснення переоцінки доказів у справі.

Інші доводи апеляційної скарги щодо порушення судом першої інстанції норм процесуального права та неправильного застосування норм матеріального права, зводяться до незгоди з висновками суду, особистого тлумачення норм матеріального і процесуального права, не впливають на фактичні обставини справи, які встановлені судом відповідно до чинного законодавства, та не спростовують законність оскаржуваного судового рішення.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів, розглянувши справу в межах позовних вимог та доводів апеляційної скарги на момент винесення судового рішення, вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального та процесуального права при вирішенні даної справи не допустив, ним правильно визначено характер спірних правовідносин та встановлено дійсні обставини справи, рішення суду відповідає фактичним обставинам справи, а наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують, тому підстави для скасування оскаржуваного судового рішення відсутні.

Згідно із ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, апеляційний суд залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Водночас, відповідно до ст.141 ЦПК України, суд апеляційної інстанції, залишаючи судове рішення без змін, не змінює розподіл судових витрат.

Керуючись ст. ст. 259, 367, 368, 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 03 листопада 2022 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: В.С. Городнича

Судді: О.В. Лаченкова

М.Ю. Петешенкова