Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Провадження № 2-во/357/40/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" березня 2023 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого Ярмола О. Я.

при секретарі Пустовій Ю. В.,

розглянувши заяву Комунального підприємства Білоцерківської міської ради «Білоцерківтепломережа» про виправлення арифметичної помилки в рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14.02.2022 року, -

В С Т А Н О В И В:

Білоцерківський міськрайонний суд Київської області своїм рішенням від 14.02.2022 року задовольнив частково позов КП БМР «Білоцерківтепломережа», стягнув з ОСОБА_1 , на користь позивача заборгованість в розмірі 2631 грн.28 коп., з яких: сума на яку збільшилась заборгованість внаслідок інфляційних процесів в розмірі 1885 грн.50 коп., три відсотки річних в сумі 745 грн.79 коп. та судові витрати у справі в розмірі 1135 грн.00 коп.

22.03.2023 року заявник звернувся до суду із заявою про виправлення арифметичної помилки в рішенні суду, обґрунтовуючи її тим, що в рішенні суду було допущено арифметичну помилку, а саме зазначено розмір заборгованості як «2631,28 грн», замість вірного «2631,29 грн».

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Так, Верховний Суд у постанові від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 роз`яснив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Арифметична помилка це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в наданих суду документах, вони судом не виправляються.

При цьому, в пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» зазначено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне виправити в резолютивній частині рішення суду від 14.02.2022 року по цивільній справі № 357/15174/21 2/357/897/22 вказані арифметичні помилки, а саме вказати вірно суму заборгованості, яка підлягає стягненню з ОСОБА_1 , як «2631,29 грн».

Керуючись 260, 269, 353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Внести виправлення до резолютивної частини рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14.02.2022 року по цивільній справі № 357/15174/21 2/357/897/22 за позовом Комунального підприємства Білоцерківської міської ради «Білоцерківтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення суми боргу, зазначивши вірно загальну суму заборгованості, яка підлягає стягненню з ОСОБА_1 , як «2631,29 грн»

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя О. Я. Ярмола