Провадження № 2-з/761/266/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Матвєєвої Ю.О.

при секретарі: Каніковського Б.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва заяву представника позивача Бевз В.В. про вжиття заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу», Житлово-будівельний кооператив «Ліра», третя особа приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Білоконь М.В. про визнання недійсною та скасування довідки ЖБК про виплату паю, про скасування рішення про державну реєстрацію прав ті їх обтяжень -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Матвєєвої Ю.О. на розгляді перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу», Житлово-будівельний кооператив «Ліра», третя особа приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Білоконь М.В. про визнання недійсною та скасування довідки ЖБК про виплату паю, про скасування рішення про державну реєстрацію прав ті їх обтяжень.

Представником позивача адвокатом Бевз В.В. подано заяву про забезпечення позову у вигляді накладення арешту шляхом заборони на відчуження квартири АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , розташованої по АДРЕСА_2 , індексний номер майна 39777668, реєстраційний номер 000.

Свою заяву, позивач обґрунтувала тим, що 09 травня 2023 року до Шевченківського районного суду м. Києва ним подана позовна заява про визнання недійсною та скасування довідки ЖБК про виплату паю та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_3 за ОСОБА_3 .

В позовній заяві позивачем було зазначено, що вищевказана квартира була виставлена на прилюдні торги. Довіритель позивача зателефонував Третій особі та поставив до відома, що має намір звернутися до суду із зазначених у позові підстав. В даний час продаж спірної квартири з прилюдних торгів припинено та виконавчий документ повернуто стягувачу.

Але, під час перебування справи в суді у позивача є підстави побоюватися, що відповідач може відчужити або передати в іпотеку те майно, яке перебуває у його власності, що зробить неможливим (або утрудненим) виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Частиною 1, 4 ст. 153 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи, у виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частина 1 ст. 150 ЦПК України передбачає види забезпечення позову, а саме: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб (п. 1); передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору (п. 7); іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини (п. 10).

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Таким чином, у вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням, серед іншого наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача (заявника). Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації.

Так зазначив Верховний Суд у постанові від 17.10.2018 р. у справі №183/5864/17-ц.

Також в зазначеній постанові Верховний Суд наголосив, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Враховуючи, предмет позову, суд дійшов висновку, що подана заява про забезпечення позову підлягає задоволенню, оскільки накладення арешту буде необхідним і достатнім заходом для запобігання ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду, а також для ефективного захисту, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Керуючись ст.ст. 149 - 154, 259, 260, 353, 354 ЦПК України; Постановою Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача про вжиття заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу», Житлово-будівельний кооператив «Ліра», третя особа приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Білоконь М.В. про визнання недійсною та скасування довідки ЖБК про виплату паю, про скасування рішення про державну реєстрацію прав ті їх обтяжень - задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони на відчуження квартири АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , розташованої по АДРЕСА_2 , індексний номер майна 39777668, реєстраційний номер 000.

Дані про стягувача: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ( АДРЕСА_4 ).

Дані про боржника: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ( АДРЕСА_4 ).

Ухвала підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Строк пред`явлення до виконання ухвали суду про забезпечення позову три роки.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Суддя Ю.О. Матвєєва

12 травня 2023 року