Справа № 953/2773/23
2/953/2615/23
У х в а л а

(про залишення позовної заяви без руху)

"04" травня 2023 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Зуб Г.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 (місцеперебування: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (місцеперебування: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 (останнє відоме місцеперебування: АДРЕСА_3 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Бабенко Дмитро Анатолійович (місцезнаходження: м. Харків, вул. Молочна, буд. 18, к. 25) про зняття арешту з майна, -

в с т а н о в и в :

До суду надійшла вказана позовна заява, в якій позивачі просять зняти арешт з частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 , накладений постановою приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенка Д.А. про арешт майна боржника від 10.05.2018 у ВП №56351194.

Проте, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими позивач звертається до суду для захисту, а також дотримання заявником вимог, передбачених ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Частиною 3 статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити: 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05 травня 2020 року у справі № 554/8004/16 (провадження 14-431цс19) зробила висновок «що спори, пов`язані з належністю майна, на яке накладений арешт, відповідно до статей 15 і 16 ЦПК України у редакції, що була чинною 15 грудня 2017 року, суди розглядають у порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо існує спір щодо визнання права власності на майно та однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. У разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України у вказаній редакції. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно та про зняття з нього арешту. Особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Відповідачем у справах за позовами про звільнення майна з-під арешту є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних правовідносин щодо такого майна».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18 (провадження № 12-85гс19) також зазначено, що відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна.

Особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (частина перша статті 59 Закону України «Про виконавче провадження»).

Предметом спору в цій справі є звільнення з-під арешту частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

За таких обставин особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

При цьому можливість заявлення вимоги лише про зняття арешту з майна є допустимим виключно у разі відсутності спору або невизнання такого права (постанова Верховного Суду від 05.03.2019 у справі № 903/206/18).

Предмет позову як його один з основних елементів представляє собою матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, яка витікає зі спірної матеріально-правової відносини, з приводу якої суд повинен ухвалити рішення у справі. Позивач сам вибирає, який позов пред`явити до суду. Підставами позову є обставини, якими позивач обґрунтовує вимоги.

В позові відсутні дані щодо особи, в інтересах якої накладався арешт на майно, та не зазначений спосіб захисту порушеного права, оскільки позивач просить зняти арешт з майна без визнання права власності на нього як це передбачено Законом України «Про виконавче провадження», що згідно ч.ч. 3, 6 ст. 175 ЦПК України є необхідним для правильного вирішення спору. Крім того, не додано копію постанову про арешт майна боржника, або в разі неможливості її надання клопотання про витребування про її витребування.

На підтвердження вказаного позивачу необхідно усунути зазначені недоліки у уточненій позовній заяві з доплатою судового збору у разі збільшення позовних вимог.

При таких обставинах, відповідно до вимог ст.185 ЦПК України, позов підлягає залишенню без руху з зазначенням недоліків заяви та наданням строку для усунення недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.175, 185 ЦПК України, -

постановив :

Позовну заяву ОСОБА_1 (місцеперебування: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (місцеперебування: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 (останнє відоме місцеперебування: АДРЕСА_3 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Бабенко Дмитро Анатолійович (місцезнаходження: м. Харків, вул. Молочна, буд. 18, к. 25) про зняття арешту з майна - залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення недоліків тривалістю десять днів зі дня отримання копії ухвали.

Роз"яснити позивачам, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі суду у встановлений судом строк, позов буде вважатися не поданим та буде повернутий позивачам.

Копію ухвали надіслати позивачам.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http://court.gov.ua/fair/sud2018.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Г.А. ЗУБ