У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 березня 2023 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження питання про прийняття зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірванню шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірванню шлюбу.

Відповідач ОСОБА_1 звернулася до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини.

Ухвалою Солом`янського районного суду м.Києва зустрічну позовну ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини залишено без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків.

10.03.2023 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків, а також зучрічна позовна заява в новій редакції.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття зустрічного позову до провадження та його спільного розгляду з первісним позовом, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

Задоволення зустрічного позову зазвичай повністю або частково виключає задоволення первісного позову.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , є розірвання шлюбу.

Предметом спору за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 є розірвання шлюбу, стягнення аліментів на утримання дитини.

З точки зору закону однією з умов пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним та доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів.

Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Виходячи з предмету зустрічного позову, суд вважає, що об`єднання даних позовів в одне провадження та спільний розгляд вищезазначених позовів є недоцільним, оскільки, позови містять різний зміст вимог, обставин, які підлягають доказуванню, а також їх спільний розгляд може ускладнити вирішення справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 Цивільного процесуального кодексу України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Таким чином зустрічна позовна заява подана у порушення вимог ст. 193 ЦПК України, а тому не може бути прийнята до розгляду з первісним позовом про розірвання шлюбу.

Керуючись ст. 193 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В :

У прийнятті зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірванню шлюбу - відмовити.

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом право звернутися з вказаним позовом у загальному порядку.

Зустрічну позовну заяву разом із доданими матеріалами повернути відповідачу.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.А.Усатова