Справа №: 343/709/23
Провадження №: 2/0343/259/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 березня 2023 року м. Долина

Суддя Долинського районного суду Івано-Франківської області Монташевич С.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права особи на частку у праві власності на квартиру,

В С Т А Н О В И Л А:

23 березня 2023 року від представника позивачки - адвоката Либовки А.В. через систему "Електронний суд" поступила позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій позивачка просить припинити право власності відповідачки на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , що перебуває у спільній частковій власності, зі стягненням відповідної грошової компенсації з ОСОБА_1 та користь ОСОБА_2 у розмірі 50333 гривні та визнати право власності на цю частину квартири за ОСОБА_1 , а також стягнути з відповідачки на користь позивачки судові витрати по справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вивчивши зміст позовної заяви та доданих до неї документів, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху з таких підстав.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно із ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких грунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Така ж позиція зазначена у п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», згідно з яким у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

В порушення вищевказаних вимог позивачка, обгрунтовуючи свої вимоги, не зазначає доказів, які такі підтверджують. Так, вказуючи, що квартира є неподільною, спільне володіння та користування нею неможливе, ОСОБА_1 не долучає доказів на підтвердження цього (висновки будівельно-технічних експертиз тощо).

Вказуючи у позовній заяві на те, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , відповідно до свідоцтва про право власності на житло, являються співвласниками квартири АДРЕСА_1 , не надає такого свідоцтва, натомість долучає витяги з державного реєстру тільки щодо двох співвласників.

Також суд звертає увагу на те, що позивачка хоч і вказує, що спірна квартира перебуває у спільній власності трьох осіб, однак до участі у справі не залучає усіх співвласників, хоча рішення у справі може вплинути на їх права та обов`язки щодо однієї із сторін.

Крім того, суд зазначає, що ч. 2 ст. 365 ЦК України визначено, що суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

Тобто підставою для розгляду позовної заяви про припинення права на частку в спільному майні є внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

Однак до матеріалів позовної заяви не долучено доказів про внесення на депозитний рахунок суду вартості частки спірного майна.

Суд зважає і на те, що, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Під дійсною вартістю майна, як зазначено у п. 12 а Постанови Пленуму Верховного Суду України N 20 від 22 грудня 1995 року "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності", розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні").

Належних доказів підтвердження ціни позову позивачкою суду не подано, оскільки в матеріалах позовної заяви відсутні докази, що підтверджують реальну вартість спірного майна на момент пред`явлення позову, тобто станом на 2023 рік.

До матеріалів ж позову долучено звіт про незалежну оцінку квартири у АДРЕСА_2 , яка проведена з метою визначення оціночної вартості для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства. У цьому звіті вказане застереження щодо використання результаів оцінки, а саме: звіт може бути використаний тільки за вищезгаданою метою оцінки.

Відсутність належних доказів оцінки спірного майна унеможливлює перевірити правильність розміру сплаченого судового збору та визначити розмір суми, яку слід внести на депозитний рахунок.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подачі позовної заяви, оформленої відповідно до вимог ЦПК України, а саме: надати докази дійсної вартості спірного нерухомого майна, не зазначення якої ускладнює правильне визначення ціни позову та впливає на визначення розміру судового збору, який слід буде оплатити, виходячи з підтвердженої ціни позову, й розміру вартості частки у спільному майні, який слід внести на депозитний рахунок суду, надати докази на підтвердження обставин, якими обгрунтовує свої вимоги у частині перебування квартири у спільній власності та її неподільності, неможливості спільного використання, а також визначитися з колом учасників спору.

Якщо позивачка відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду. Якщо ж позивачка не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде їй повернута (ч. 3 ст. 185 ЦПК України).

Слід зауважити, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивачки на доступ до правосуддя з огляду на усталену практику Європейського суду з прав людини. Встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

На підставі викладеного, статей 175, 176, 177 ЦПК України та керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права особи на частку у праві власності на квартиру залишити без руху та надати позивачці строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя Долинського районного суду С. М. Монташевич