Справа №173/1023/23
Провадження №2/173/392/2023
У Х В А Л А

іменем України

05 травня 2023 р. м. Верхньодніпровськ

Суддя Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області Бурхан С.М., розглянувши

позовну заяву ОСОБА_1

до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

про встановлення факту проживання однією сім?єю чоловіка та жінки без шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (далі - відповідачі), в якій просить суд встановити факт спільного проживання однією сім?єю без шлюбу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , починаючи з 2009 року до дня смерті останнього - ІНФОРМАЦІЯ_3 за адресою: АДРЕСА_1 .

Розглянувши подану заяву з доданими до неї документами на предмет наявності правових підстав для відкриття провадження у справі, суд зазначає наступне.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Водночас п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім?єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Отже, справи про встановлення факту проживання однією сім?єю чоловіка та жінки без шлюбу за загальним правилом розглядаються в порядку окремого, а не позовного провадження.

Проте, у постанові Верховного Суду від 28 квітня 2021 року у справі № 520/19532/19 наведено правовий висновок, згідно з яким юридичні факти можуть бути встановлені для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника, за умови, що вони не стосуються прав чи законних інтереси інших осіб.

Тобто визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Позивач зазначає, що вона зверталася з відповідною заявою в порядку окремого провадження до Володарського районного суду Київської області, проте 22.08.2022 року її заяву суд залишив без розгляду, а провадження закрив у зв?язку з тим, що після померлого ОСОБА_4 є спадкоємці, тобто фактично існує спір про право.

У зв?язку з чим позивач звернулася вже до Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області з позовом до спадкоємців померлого ОСОБА_4 , однак вимоги про цивільне право вона не заявляє, що, на думку суду, унеможливлює розгляд цієї заяви в порядку позовного провадження.

При цьому суд звертає увагу на те, що позивач просить суд встановити факт проживання однією сім?єю чоловіка та жінки без шлюбу з метою призначення пенсії у зв?язку з втратою годувальника. Разом з тим відповідачами вона зазначає не відповідний орган, який вирішує питання про призначення пенсії, а ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які є спадкоємцями померлого ОСОБА_4 .

Отже, з метою подальшого вирішення судом питання про відкриття провадження у справі, позивачу необхідно визначитись зі змістом позовних вимог, а саме зазначити спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява має містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однією з засад цивільного судочинства згідно з ч. 3 ст. 2 ЦПК України є диспозитивність. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Таким чином, право визначення позовних вимог, способу захисту порушених прав чи інтересів, визначення кола відповідачів у справі належить виключно позивачу.

Якщо позивач вважає, що існує спір про її право на призначення пенсії у зв?язку з втратою годувальника, то відповідачем у такій справі має бути відповідний орган, який вирішує питання про призначення такої пенсії і такі спори згідно з п.1 ч. 1 ст. 19 КАС України підвідомчі адміністративним судам, тобто розглядаються в порядку адміністративного, а не цивільного судочинства.

Якщо позивач вважає, що існує спір щодо спадкового майна і це право не визнається, оспорюється, то необхідно навести відповідне обгрунтування цих обставин, зазначити відповідні позовні вимоги. Зокрема, чи зверталася позивач до нотаріуса з метою оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_4 , чи отримувала вона відповідну відмову у вчиненні нотаріальних дій тощо. Тобто чи порушено взагалі її право на спадкування після смерті ОСОБА_4 .

Підсумовуючи, суд приходить до висновку, що подана позовна заява не відповідає вимогам, передбаченим п.п. 4,5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Згідно з приписами ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 318 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту спільного проживання однією сім?єю без шлюбу залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення даної ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків, шляхом подання до суду уточненої позовної заяви із зазначенням обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

4. Роз`яснити позивачу, що у разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу (частина 3 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України).

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С.М. Бурхан