Справа №:755/5244/23
Провадження №: 2/755/3414/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"02" травня 2023 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про обмеження спілкування батька з дитиною, -

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду м. Києва 21.04.2023 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про обмеження спілкування батька з дитиною, яка передана у провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Як убачається із заявлених позовних вимог, позивач просить суд: обмежити спілкування і зустрічі ОСОБА_2 зі своїм малолітнім сином ОСОБА_3 строком на шість місяців.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, доходжу наступного.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

У відповідності до п.п. 4-6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

За приписами ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

У позовній заяві адресою відповідача, ОСОБА_2 , зазначено: АДРЕСА_1 .

У порядку ч.6 ст. 187 ЦПК України судом витребувана інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача, яка отримана головуючим суддею 01.05.2023 та згідно якої, ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 не значиться.

Крім того, за відомостями Єдиного державного демографічного реєстру № 54041 від 01.05.2023 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованим не значиться.

У відповідності до ч. 1 ст. 27 Цивільного процесуального кодексу України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

За таких обставин, позивачу необхідно надати суду докази проживання відповідача у Дніпровському районі м. Києва або ж надати інші дані, що підтверджують підстави для розгляду справи Дніпровським районним судом м. Києва.

Також, звертаючись до суду із позовною заявою про обмеження спілкування батька з дитиною позивач зазначає про те, що з серпня 2022 року, після того як її колишній чоловік ОСОБА_2 дізнався, що остання проживає з цивільним чоловіком ОСОБА_4 та вагітна від нього, відповідач виявив несподіване бажання кожного тижня забирати дитину з суботи до вівторка до себе додому. Вказує, що з її боку будь-яких перешкод для побачень відповідача з дитиною не було, кожну суботу вона та її цивільний чоловік привозили дитину відповідачу. Але кожна їх зустріч переходила у конфлікт, ініціатором і провокатором якої був її колишній чоловік ОСОБА_2 , відповідач у справі. Вказує, що причиною таких сварок ставало те, що відповідачу не подобається цивільний чоловік позивача, з яким остання наразі проживає однією родиною та має спільну дитину. Зазначає, що під час таких зустрічей відповідач спілкується з застосуванням нецензурних виразів, все це відбувається при дитині, поводить себе агресивно, неодноразово кидався з кулаками та провокував її цивільного чоловіка, погрожує фізичною розправою їм обом. Вказує про те, що намагалась поговорити з відповідачем, але кожен раз конфлікти повторювались з новою силою. Остання їх зустріч закінчилась побиттям її цивільного чоловіка ОСОБА_4 відповідачем ОСОБА_2 , на очах у дитини, про що внесено відповідні відомості в ЄРДР № 0000300, ведуться слідчі дії. Посилається на те, що така агресивна поведінка відповідача пов`язана з вживанням ним наркотичних засобів. Підтвердженням цьому факту щодо періодичного вживання відповідачем наркотичних засобів є матеріали справи про адміністративне правопорушення № 755/19177/20. Зазначає, що протиправні дії відносно неї та ОСОБА_4 були неодноразовими, внаслідок яких остання вимушена була звертатись до правоохоронних органів, з огляду на що з відповідачем проводились профілактичні бесіди. Звертала увагу, що після відвідин батька (відповідача) дитина веде себе нервово, роздратовано, не бажає ні з ким спілкуватися, при цьому дитина до батька їздити не бажає та влаштовує істерики. Вважає, що спілкування дитини з батьком, постійні прояви агресії відповідача, які постійно бачить дитина, наносить дитині глибокі психологічні травми, негативно позначається на емоційному стані дитини та шкодить інтересам дитини, а тому існують об`єктивні підстави для обмеження спілкування відповідачем зі своїм малолітнім сином ОСОБА_3 .

Зважаючи на викладене, а також на приписи ч. 2 ст. 83, ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач звертаючись до суду, зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, втім позивач звертаючись до суду із даною позовною заявою належних та достовірних доказів на обґрунтування позовних вимог не надала. Так, позивачу слід подати до суду усі належні, достатні та достовірні докази на підтвердження позивних вимог, а саме: докази проживання дитини з позивачем; докази протиправної поведінки відповідача; докази звернення до правоохоронних органів, з-поміж тих, що долучені до позовної заяви та про які зазначені у позовній заяві; докази психоемоційного стану дитини, після зустрічей з батьком, на які позивач посилається у позові, що у повній мірі нададуть суду змогу пересвідчитися у наявності спірних правовідносин між сторонами.

Згідно з ч. 1 ст. 158 СК України орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї, за заявою матері, батька дитини. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення.

Вирішення судом спору щодо участі у вихованні дитини того з батьків, хто проживає окремо від неї, врегульовано положеннями ст. 159 СК України, згідно з положеннями ч. 1 якої, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Пунктом 73 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24.09.2008 № 866 передбачено, що у разі виникнення спору між батьками щодо участі у вихованні дитини один із батьків, що проживає окремо від дитини, подає службі у справах дітей за місцем проживання (перебування) дитини заяву, копію паспорта, довідку з місця реєстрації (проживання), копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу (в разі наявності), копію свідоцтва про народження дитини. Після з`ясування обставин, що призвели до виникнення спору між батьками щодо участі у вихованні дитини, служба у справах дітей складає висновок. Участь у вихованні дитини та у разі потреби порядок побачення з дитиною того з батьків, який проживає окремо від неї, встановлюються рішенням районної, районної у мм. Києві та Севастополі держадміністрації, виконавчого органу міської, районної у місті (у разі утворення) ради, сільської, селищної ради об`єднаної територіальної громади з урахуванням висновку служби у справах дітей.

За текстом позовної заяви убачається відсутність будь-яких відомостей щодо звернення позивача до відповідної служби у справах дітей про обмеження спілкування відповідача з дитиною або вмотивованої відмови даних органів у розгляді його звернення.

Таким чином, позивачу слід надати докази невизнання або оспорювання відповідачем прав позивача щодо проживання дітей разом з ним та наявності спору між сторонами, а також долучити інші докази, що обґрунтовують його позовні вимоги у цій частині.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суддя доходить висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 95, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про обмеження спілкування батька з дитиною - залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки в строк не більше ніж п`ять днів з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попередити, що у випадку не виконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Суддя: