У Х В А Л А

Іменем України

03 травня 2023 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Шалота К.В., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом Акціонерного товариства Житомиробленерго до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії,

У С Т А Н О В И В :

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. У листопаді 2018 року Акціонерне товариство Житомиробленерго звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії до об`єкта нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

2. Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 05.04.2023 рішення Корольовського районного суду міста Житомира від 17.03.2021 та постанову Житомирського апеляційного суду від 18.05.2022 скасовано, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

3. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.05.2023 для розгляду справи № 295/14823/18 визначеного головуючого суддю Шалоту К.В.

ІІІ. НОРМИ ПРОЦЕСУАЛЬНОГО ПРАВА

4. За змістом частини першої статті 30 Цивільного процесуального кодексу України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна.

5. Згідно із пунктом 1 частини першої статтею 31 Цивільного процесуального кодексу України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

IV. МОТИВИ СУДУ

6. Слід зазначити, що суддя, в провадження якого надійшла відповідна справа, передовсім зобов`язаний перевірити чи належить розгляд такої справи до підсудності цього суду.

7. Територіальна підсудність це компетенція із розгляду справ однорідними судами залежно від території, на яку поширюється їх юрисдикція.

8. Загальна територіальна підсудність встановлюється як загальне правило і застосовується у тому випадку, коли вона не змінена або доповнена іншим видом територіальної підсудності.

Тобто, загальне правило територіальної підсудності щодо пред`явлення позову за місцезнаходженням відповідача застосовується лише у випадку, коли інші правила підсудності не встановлені положеннями Цивільного процесуального кодексу України.

9. Виключна підсудність це правило, відповідно до якого справа має бути розглянута тільки певним судом. Виключна підсудність означає, що деякі категорії справ не можуть розглядатися за загальними правилами підсудності, а також за правилами альтернативної' підсудності. У цих категоріях справ не допускається також договірна підсудність.

10. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20 вересня 2018 року у справі №902/919/17 зазначила, що під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

11. Предметом позову у справі №295/14823/18 є стягнення вартості необлікованої електричної енергії до об`єкта, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

12. Велика Палата Верховного Суду в постанові від 07.07.2020 у справі №910/10647/18 сформулювала позицію, що "виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном. Надання послуг з утримання майна нерозривно пов`язане з об`єктом нерухомого майна, зокрема вищезазначеним житловим приміщенням, користувачем чи власником якої є позивач".

13. Подібну правову позицію зазначив Верховний Суд у постанові від 10.04.2019 у справі №638/1988/17 (провадження № 61-30812св18) вказавши, що "позов про стягнення заборгованості за надання послуг з утримання нерухомого майна має пред`являтися за місцем знаходження цього майна, за правилами виключної підсудності".

14. Відповідно до вимог частини 4 статті 263 Цивільного процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

15. Оскільки предметом позову у даній справі є стягнення вартості необлікованої електричної енергії до об`єкта, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , тобто позовні вимоги мають явний, очевидний правовий зв`язок із нерухомим майном, а саме квартирою за вказаною адресою, відповідно, і позов має розглядатися за правилами виключної підсудності.

16. Аналогічна позиція викладена у постанові Черкаського апеляційного суду від 06 березня 2023 року у справі №708/450/22, постановами Київського апеляційного суду від 27 липня 2021 року у справі №759/19778/19, від 20 березня 2023 року у справі №754/9061/22, постанові Дніпровського апеляційного суду від 09 січня 2023 року у справі №201/9402/20.

17. Ураховуючи, що нерухоме майно, якого стосується вказана справа, знаходження за адресою: АДРЕСА_1 ,, що відноситься до територіальної юрисдикції Богунського районного суду міста Житомира, слід дійти висновку, що цивільна справа №295/14823/18 не підсудна Корольовському районному суду міста Житомира.

18. Інтерпретація суті конструкції суд, встановлений законом про яку йдеться у статті 6 Європейської конвенції з прав людини наведено Європейським Судом з прав людини у рішенні у справі Сокуренко і Стригун проти України, де Суд наголосив, що фраза встановленого законом поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

19. Таким чином, розгляд справи судом з порушенням правил територіальної юрисдикції є порушенням права на розгляд справи суд, встановлений законом та підставою для скасування ухваленого у справі рішення (ч. 1 ст. 378 Цивільного процесуального кодексу України).

Керуючись статтями 30, 31, 260, 261, 263 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В :

1. Цивільну справу № 295/14823/18 за позовом Акціонерного товариства Житомиробленерго до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії передати на розгляд Богунського районного суду міста Житомира.

2. Передачу справи за підсудністю здійснити на підставі цієї ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Костянтин ШАЛОТА