ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий суддя Лобов О.А.

судді: Дорош А.І., Триголов В.М.

за участю секретаря судового засідання Коротун І.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м.Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Бихова Романа Олеговича, представника ОСОБА_1 , на ухвалу Київського районного суду м.Харкова від 17 січня 2022 року (час ухвалення судового рішення з 19:50:42 год до - не зазначено, дата виготовлення повного тексту ухвали не зазначена) у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дарування недійсним,

треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Лучнікова Юлія Володимирівна, ОСОБА_3 .

Заслухавши доповідь судді-доповідача, апеляційний суд

установив:

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 17 січня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду з підстав, визначених п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

В апеляційній скарзі адвокат Бихов Р.О., представник ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та справу повернути до Київського районного суду м.Харкова для продовження розгляду.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, що судом першої інстанції залишено поза увагою те, що представник позивача останні три судові засідання направляв до суду клопотання про відкладення слухання справи у зв`язку з зайнятістю в інших процесах, неявка сторін не перешкоджає проведенню попередніх судових засідань, тим паче, що представник позивача був присутній в підготовчих судових засіданнях 20.04.2021 та 17.06.2021 і заявляв необхідні для вирішення справи по суті клопотання, які були задоволено судом.

Звертав увагу, що суд першої інстанції в ухвалі написав, що позивач та його представник були належним чином повідомлені про день і час слухання справи, однак позивач, як і його представник, не подавали до суду заяви про повідомлення їх смс-повідомленнями про день і час слухання справи.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.02.2022 року справу передано в провадження колегії суддів Харківського апеляційного суду.

Відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовженого строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Розпорядженням голови Верховного Суду № 14/0/9-22 від 25.03.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Сумської, Харківської області), відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», з урахуванням неможливості судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність справ Харківського апеляційного суду на Полтавський апеляційний суд.

Указом Президента України від 18.04.2022 року № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17.05.2022 року № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Полтавського апеляційного суду від 29.07.2022 року справу передано до провадження колегії суддів під головуванням судді Лобова О.А., суддів учасників колегії Дорош А.І., Триголов В.М.

Правом подачі відзиву інші учасники не скористались.

22 лютого 2020 року адвокат Бихов Р.О. направив на адресу апеляційного суду повідомлення про розірвання договору про надання правової допомоги 15 лютого 2023 року з ОСОБА_1 .

Оскільки на час подачі апеляційної скарги адвокат Бихов Р.О. мав повноваження на підписання та подачу апеляційної скарги від імені ОСОБА_1 та від позивача не надходило клопотань про залишення апеляційної скарги без розгляду чи відмови від неї, апеляційний суд вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу ОСОБА_1 .

Апеляційний суд, перевіривши матеріали справи в межах заявлених вимог, дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав:

Відповідно до п.6 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції у разі порушення судом першої інстанції норм процесуального права або неправильного застосування норм матеріального права.

Як вбачається з матеріалів справи, у грудні 2020 року адвокат Бихов Р.О., представник ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання договору дарування недійсним, просив визнати недійсним договір дарування земельної ділянки і нежитлової будівлі від 08.02.2018, який посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Лучніковою Ю.В. та зареєстровано в реєстрі за № 1901 (а.с.2-6).

Ухвалою судді Київського районного суду м.Харкова від 28.12.2020 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Справу призначено до підготовчого засідання на 01.03.2021 (а.с.17).

01.03.2021 слухання справи відкладено у зв`язку із зайнятістю судді в іншому процесі. Підготовче слухання справи відкладено на 20.04.2021 (а.с.19).

20.04.2021 підготовче слухання справи відкладено на 17.06.2021 за клопотанням представника позивача для надання відповіді на відзив (а.с.32).

17.06.2021 представником позивача подано до суду відповідь на відзив, клопотання про виклик свідків та клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог (а.с.34-45).

17.06.2021 підготовче слухання справи відкладено на 05.08.2021 для ознайомлення сторін з відповіддю на відзив та клопотаннями представника позивача (а.с.49).

05.08.2021 підготовче слухання справи відкладено на 30.09.2021 у зв`язку з неявкою представника позивача та позивача і поданням представником позивача клопотання про відкладення слухання у зв`язку з його зайнятістю в іншому процесі (а.с.52-58).

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 05.08.2021 залучено до участі у справі в якості третьої особи на стороні відповідача ОСОБА_3 (а.с.59).

В підготовче засідання, призначене на 30.09.2021, позивач та його представник не з`явились, про час, дату та місце розгляду справи позивача не було повідомлено про день і час слухання справ, а його представник був повідомлений шляхом надсилання на номер мобільного телефону смс-повідомлення. Причини неявки невідомі, заяв чи клопотань не надходило. Розгляд справи відкладено на 29.11.2021 (а.с.66-67).

29.11.2021 представником позивача подано до суду клопотання про відкладення слухання справи на інше число у зв`язку з викликом адвоката до Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області (а.с.74-75).

В підготовче засідання, призначене на 29.11.2021, позивач та його представник не з`явились. Повідомлення учасників про день і час слухання справи у справі відсутнє. Розгляд справи відкладено на 17.01.2022 (а.с.76).

17.01.2022 представником позивача подано до суду клопотання про відкладення слухання справи на інше число, у зв`язку з його перебуванням у відпустці поза межами м.Харкова з 10.01.2022 по 16.01.2022 і через погодні умови він не має можливості вчасно прибути в судове засідання (а.с.82-85).

В підготовче засідання, призначене на 17.01.2022, позивач та його представник не з`явились, про час, дату та місце розгляду справи позивач не був повідомлений, а його представник був повідомлений шляхом надсилання на номер мобільного телефону смс-повідомлення та шляхом надсилання судової повістки на електронну адресу, зазначену у позовній заяві (а.с.78-79, 86).

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції вважав, що позивач та його представник, належним чином були повідомленими про дати судових засідань, однак четвертий раз поспіль до суду не прибули.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги, апеляційний суд виходить з таких міркувань.

У постанові Верховного Суду від 19 травня 2021 року (справа № 752/21845/19) викладена така правова позиція щодо застосування норми права у спірних правовідносинах.

«За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів наголошує, що при застосуванні тієї чи іншої норми процесуального права, суд повинен виходити із комплексного та ґрунтовного аналізу норм права загалом.

Цивільним процесуальним законом чітко розмежовано підготовче провадження із проведенням підготовчого засідання, його особливості, строки проведення (Глава 3 Розділу III «Позовне провадження») та розгляд справи по суті із проведенням судового засідання (Глава 3 вказаного розділу).

Стаття 223 ЦПК України, яка, зокрема, передбачає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору, стосується розгляду справи по суті, у зв`язку з чим регулятивний вплив цієї статті не поширюється на випадок неявки позивача у підготовче засідання.

У постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17 (провадження № 61-14373св19) зроблено правовий висновок стосовно застосування положень пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України та зазначено, що аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 18 січня 2021 року у справі № 760/22245/18 (провадження № 61-15715св19), від 20 січня 2021 року у справі № 569/5089/17 (провадження № 61-19799св19), від 10 лютого 2021 року у справі № 598/2250/19 (провадження № 61-19688св20).

У вказаних справах Верховний Суд зробив висновок про застосування положень пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, виходячи із комплексного аналізу норм процесуального права та з урахуванням положень статті 200 ЦПК України, а тому доводи касаційної скарги про відсутність відповідного висновку Верховного Суду у спірних правовідносинах є безпідставними.»

Як слідує з матеріалів справи, суд першої інстанції ухвалив рішення про залишення позову без розгляду з підстав повторної неявки позивача саме на стадії підготовчого засідання, тому таке судове рішення не можна вважати законним.

Окрім того, правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до положень статті 128 ЦПК України, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно з ч.13 цієї ж статті, за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У матеріалах справи міститься довідки про доставку смс, згідно яких адвокату Бихову Р.О. було доставлено смс-повідомлення про судове засідання, призначене 30.09.021 та 17.01.2022 відповідно (а.с.66,78).

Проте ці довідки не можуть вважатися доказом належного повідомлення про дату, час і місце судового засідання, оскільки згідно пункту 2 Порядку надсилання учасникам судового процесу текстів судових повісток у вигляді смс-повідомлень, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 01 червня 2013 року № 73, текст судової повістки може бути надісланий судом учаснику смс-повідомленням лише після подання ним до суду заявки про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою смс-повідомлення. Така заявка оформляється безпосередньо в суді або шляхом роздруковування та заповнення учасником форми, яка розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України.

Проте така заява від ОСОБА_1 чи його представника про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою смс-повідомлення в справі відсутня. За таких обставин не можна вважати, що суд першої інстанції належним чином повідомив позивача про дату, час і місце судового засідання.

Такого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 17 березня 2019 року у справі № 201/6092/17.

З огляду на наведене ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню як така, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції..

Керуючись ст.367, п.6 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст.379, ст.382, ст.384 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Київського районного суду м.Харкова від 17 січня 2022 року скасувати.

Справу № 953/20375/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дарування недійсним, треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Лучнікова Юлія Володимирівна, ОСОБА_3 , повернути до Київського районного суду м.Харкова для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 08 травня 2023 року.

Головуючий суддя О.А. Лобов

Судді: А.І.Дорош

В.М.Триголов