Провадження № 2/734/343/23 Справа № 734/756/23
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

08 травня 2023 року смт. Козелець

Козелецький районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді - Бараненка С.М.,

при секретарі Науменко О.Л.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду смт. Козелець цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Остерської міської ради Чернігівського району Чернігівської області, про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини за законом, -

В С Т А Н О В И В:

Із позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини за законом, до суду звернувся ОСОБА_1 .

Позов мотивований тим, що юридична необізнаність з питання порядку та строків спадкування після смерті ОСОБА_2 , - саме це стало причиною і перешкодило позивачу своєчасно звернутися до нотаріальної контори та призвело до порушення права останнього з приводу оформлення спадщини після смерті баби, тому позивач змушений звернутися до суду за захистом свого особистого права для його відновлення.

Позивач в судове засідання не з`явився, до суду надійшла письмова заява в якій останній просить розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримує повністю.

Відповідач Остерська міська рада Чернігівського району Чернігівської області в судове засідання свого представника не забезпечила, в матеріалах справи міститься заява у якій відповідач просить розглядати справу без участі представника міської ради.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування за допомогою технічних засобів в суді не здійснювалося з підстав неприбуття всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Суд, дослідивши докази наявні у матеріалах справи та встановив обставини, що викладені нижче.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане 26 грудня 2015 року виконавчим комітетом Остерської міської ради Козелецького району Чернігівській області.

Для позивача у справі, ОСОБА_2 є двоюрідною бабою, що підтверджується відповідними свідоцтвами про народження та про шлюб.

ОСОБА_2 на момент смерті постійно проживала та була зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , та мала такий склад сім`ї: проживала одна.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_2 .

Упродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 .

Це пов`язано з тим, що позивач не знав про порядок спадкування після її смерті, тобто позивачу було невідомо, що для того, щоб прийняти спадщину, необхідно звернутися до нотаріуса протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, якщо останній не проживав разом зі спадкодавцем.

Коли позивач звернувся до міської ради, то йому цього всього не пояснили, а вказали, що спадкове майно позивач зможе оформляти лише після того, як пройде півроку з дня смерті баби, тим більше, що він є єдиним спадкоємцем після її смерті.

Батько позивача, а для ОСОБА_2 племінник, ОСОБА_3 , за життя заповідальним розпорядженням ОСОБА_2 від 13.03.1995 року не встиг скористатися, оскільки помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , хоча позивач вважав, що батько як єдиний найближчий спадкоємець після ОСОБА_2 прийняв спадщину.

Однак це виявилось невірним і таким чином порушило спадкові права позивача. Лише з цієї причини, тобто юридичної необізнаності та не усвідомлення того факту, що батько позивача за життя не прийняв спадщину після ОСОБА_2 , позивачем не подано вчасно заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Після смерті ОСОБА_2 , єдиним спадкоємцем за законом на вказане спадкове майно є лише позивач у справі, її онук, ОСОБА_1 . ОСОБА_2 за життя у шлюбі не перебувала, дітей не мала.

Відповідно до Постанови Верховного Суду України від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, провадження № 61-38298св18, судом у описовій частині визначено мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права: за загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Дослідивши матеріали справи суд вважає, що підстав у відмові у задоволенні позовних вимог у справі не вбачається, позовні вимоги підтверджуються наявними в справі доказами.

За таких обставин суд вважає за необхідне задовольнити позов.

В судовому засіданні встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини та враховуючи вимоги ч. 4 ст. 174 ЦПК України, суд вважає за необхідне надати ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини.

Керуючись ч. 3 ст. 1272 ЦК України, ст. 4, 247, 265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до Остерської міської ради Чернігівського району Чернігівської області, про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини за законом, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк протягом шести місяців достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті баби, ОСОБА_2 .

Судові витрати з відповідача не стягувати.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається через Козелецький районний суд Чернігівської області до Чернігівського апеляційного суду.

Головуючий суддя С.М. Бараненко