Справа № 441/1663/22 Головуючий у 1 інстанції: Малахова-Онуфер А.М.
Провадження № 22-ц/811/442/23 Доповідач в 2-й інстанції: Мікуш Ю. Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2023 року Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Мікуш Ю.Р.

Суддів:Приколоти Т.І.,Савуляка Р.В.

секретар Іванова О.О.

розглянувши у м.Львові в порядку спрощеного провадження без участі учасників справи цивільну справу № 441/1663/22 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Альтбуд ЛВ» на ухвалу Городоцького районного суду Львівської області від 31 січня 2023 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Альтбуд ЛВ» до ОСОБА_1 про повернення безпідставно набутого майна,-

в с т а н о в и в :

ТОВ «Альтбуд ЛВ» в особі директора Кухтицького А.С. звернулося в суд з позовом до ОСОБА_1 про повернення безпідставно набутого майна - віброплити «DRO-MASZ DRB 80, 110кг» та стягнення понесених у справі судових витрат.

Позовна заява обґрунтована тим, що 05 серпня 2022 року відповідачу у користування для виконання трудових обов`язків був переданий будівельний інструмент-віброплита «DRO-MASZ DRB 80, 110кг». Відповідно до Наказу №1110/22 від 11.10.2022 року ОСОБА_1 звільнений з роботи на підставі п.4 ч.1 ст.40 КЗпП України, однак будівельний інструмент не повернув. Посилаючись на вимоги ст.ст.1212,1213 Цивільного кодексу України просив зобов`язати відповідача повернути позивачу безпідставно набуте майно.

Ухвалою судді від 23.12.2022 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження .

23.01.2023, представник позивача ОСОБА_2 подав заяву про зміну предмету позову і зокрема, покликаючись на положення КЗпП України, які передбачають матеріальну відповідальність працівника за заподіяну підприємству з його вини шкоду , просив стягнути з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Альтбуд ЛВ» матеріальну шкоду у розмірі 12 888 грн. 41 коп. мотивуючи тим, що спір між сторонами виник під час перебування відповідача у трудових правовідносинах з позивачем .

Ухвалою Городоцького районного суду Львівської області від 31 січня 2023 року у задоволенні заяви представника ТзОВ «Альтбуд ЛВ» про зміну предмету позову відмовлено.

Ухвалу оскаржив позивач. В апеляційній скарзі зазначає, що вважає ухвалу незаконною, необґрунтованою, такою, що постановлена з порушенням норм процесуального права. Вважає помилковим висновок суду про те, що у заяві про зміну предмету позову позивач змінив підстави позову. Стверджує, що підстави позову залишаються незмінними, зокрема щодо неповернення колишнім працівником майна, що було передано йому роботодавцем, а у заяві змінені лише посилання на норми права,які відповідають кваліфікації зміненого предмету позову. Вважає, що факт обрання позивачем невірного способу захисту, зовсім не повинен бути перешкодою у праві позивача змінити предмет та його правову кваліфікацію в межах строку, визначеного ст.49 ЦПК України. Просить скасувати ухвалу суду та прийняти нову ухвалу, якою заяву представника ТОВ «Альтбуд ЛВ» - Федейка А.Ю. про зміну предмету позову задовольнити.

Представник відповідача-адвокат Жиравецький Т.М. подав відзив на апеляційну скаргу. У відзиві просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду без змін. Стверджує, що суд дійшов обгрунтованого висновку, що у заяві про зміну предмету позову, позивач змінив і його підстави, що не допускається процесуальним законом.

Відповідно до ст.369 ЦПК України розгляд цієї справи проводиться без повідомлення учасників справи.

Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться (ч.13 ст.7 ЦПК України) .

Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали, суд дійшов висновку, що підстав для задоволення апеляційної скарги немає.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою

про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача

до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Предметом цього спору у позовній заяві було зобов`язання відповідача повернути позивачу будівельний інструмент, а у заяві про зміну предмету позову позивач просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 1288,41 грн., що становить залишкову вартість спірного будівельного інструменту.

В свою чергу підставою позовної заяви було те, що відповідач звільнений з роботи, а відтак будівельний інструмент, який належить позивачу перебуває у нього безпідставно, а у заяві про зміну предмету позову, позивач зазначає , що у зв`язку з неповерненням будівельного інструменту колишнім працівником позивачу завдано матеріальну шкоду.

Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань з набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають:

1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого);

2) шкода у вигляді зменшення або незбільшення майна в іншої особи (потерпілого);

3) обумовленість збільшення або збереження майна з боку набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого;

4) відсутність правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб.

Умовами настання матеріальної відповідальності працівника є:

1) порушення працівником покладених на нього трудових обов`язків;

2) нанесення прямої дійсної шкоди;

3) вина в діях або бездіяльності працівника;

4) прямий причинний зв`язок між протиправною та винною дією чи бездіяльністю працівника та шкодою, яка настала.

Постановляючи ухвалу, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що у заяві про зміну предмету позову, позивач одночасно змінив і підстави позову, оскільки на підставі первинної позовної заяви з`ясуванню підлягали обставини щодо збереження відповідачем майна позивача без достатньої правової підстави, а на підставі заяви про зміну предмету позову з`ясуванню підлягає наявність чи відсутність вини відповідача у завданні шкоди позивачу та відповідно її розмір, що свідчить про зміну підстав і предмету позову одночасно, що не допускається процесуальним законом.

Таким чином, оскільки позивачем змінено предмет і підставу позову, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні заяви .

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно з ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 374 ч.1 п.1,375, 383,384,389-391 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Альтбуд ЛВ» залишити без задоволення.

Ухвалу Городоцького районного суду Львівської області від 31 січня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови в порядку, визначеному ст. ст. 389-391 ЦПК України.

Головуючий Ю.Р.Мікуш

Судді: Т.І.Приколота

Р.В.Савуляк