Провадження № 2/756/466/23
У Х В А Л А

13 березня 2023 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Тихої О.О.,

за участі секретаря судового засідання - Волошиної А.О.,

представника відповідача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишна оселя», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 , про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишна оселя», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 , про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири.

Ухвалою суду від 20.08.2021 року відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.

На підставі розпорядження керівника апарату Оболонського районного суду м. Києва № 33 від 19.05.2022 призначено повторний автоматизований розподіл даної справи у зв`язку з мобілізацією судді Андрейчука Т.В.

Ухвалою суду від 08.02.2022, занесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 19.05.2022 вищезазначена цивільна справа передана судді Тихій О.О.

Ухвалою від 24.05.2022 вказану цивільну справу прийнято суддею до свого провадження.

У судове засідання позивач та її представник повторно не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку, про причини неявки суду не повідомили, заяву про розгляд справи за їх відсутності до суду не подавали.

Представник відповідача у судовому засіданні просила залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання позивача та її представника, які належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання.

Третя особа у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи також був повідомлений у встановленому законом порядку.

Суд, заслухавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що 04.08.2021 ОСОБА_2 , в особі свого представника - адвоката Віданової О.В., звернулася до Оболонського районного суду м. Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишна оселя» про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири.

Ухвалою суду від 20.08.2021 року відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.

На підставі розпорядження керівника апарату Оболонського районного суду м. Києва № 33 від 19.05.2022 призначено повторний автоматизований розподіл даної справи у зв`язку з мобілізацією судді Андрейчука Т.В.

Ухвалою суду від 08.02.2022, занесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 19.05.2022 вищезазначена цивільна справа передана судді Тихій О.О.

Ухвалою від 24.05.2022 вказану цивільну справу прийнято суддею до свого провадження.

У судові засідання, які були призначені на 18.08.2022; 10.20.2022; 22.11.2022; 23.01.2023 та 13.03.2023, позивач та її представник не з`явилися, про день, час та місце судових засідань були повідомлені належним чином.

Так, судову повістку на 18.08.2022 було направлено на номер мобільного телефону, а також електронну адресу представника позивача - адвоката Віданової О.В.: ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначену останньою у позовній заяві, а також на мобільний телефон позивача. Вказані судові повістки, відповідно до довідки про доставку електронного листа та довідки про доставку SMS, були отримані адресатами 26.07.2022.

Про дату судового засідання, призначеного на 10.10.2022, позивач була повідомлена шляхом направлення судової повістки на її адресу (трекінг відправлення - 969), вказане поштове відправлення повернулось відправнику з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», крім того, на мобільний телефон ОСОБА_2 направлено повідомлення з датою та часом розгляду вказаної справи, яке згідно з довідкою про доставку SMS отримано 18.08.2022. На номер мобільного телефону представника позивача, а також електронну адресу останньої направлено судову повістку на вищевказану дату, яку отримано адвокатом Відановою О.В. 18.08.2022.

Про обізнаність позивача та її представника також свідчить наявність клопотання адвоката Віданової О.В. про проведення судового засідання, призначеного на 10.10.2022, у режимі відеоконференції, разом з тим, у зв`язку з масштабною та тривалою повітряною тривогою, загрозою ракетних обстрілів по всій території України, з метою збереження життя та здоров`я працівників та відвідувачів суду, розгляд справи відклалено до 22.11.2022.

Згідно з довідками про доставку SMS, судову повістку на 22.11.2022 доставлено позивачу на номер її мобільного телефону 17.10.2022 о 16:04 год., крім того, вказану повістку направлено на електронну адресу представника позивача: ІНФОРМАЦІЯ_1 та номер мобільного телефону останньої.

Про дату судового засідання, призначеного на 23.01.2023, позивач була повідомлена шляхом направлення на мобільний телефон повідомлення з датою та часом розгляду вказаної справи, яке згідно з довідкою про доставку SMS та електронного листа отримано 10.01.2023. На номер мобільного телефону представника позивача, а також електронну адресу останньої направлено судову повістку на вищевказану дату, яку отримано адвокатом Відановою О.В. також 10.01.2023. Проте у судове засідання ані позивіач, ані її представник не зявилися, про причини неявки суду не повідомили, заяви про розгляд справи за їхньої відсутності не надали.

Судові повістки про виклик на 13.03.2023 також були скеровані на номери мобільних телефонів позивача та її представника, а також на електронну адресу останньої та, відповідно до довідок, вказані повідомлення були доставлені позивачу на застосунок «Viber», а також на номер мобільного телефону та електронну пошту представника позивача ОСОБА_4 01.03.2023. Проте у судове засідання ані позивіач, ані її представник не зявилися, про причини неявки суду не повідомили, заяви про розгляд справи за їхньої відсутності не надали.

Крім того, кожна дата судового засідання відображалась завчасно на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за веб-адресою: https://ob.ki.court.gov.ua/.

Також, 06.10.2022 ухвалою судді Оболонського районного суду м. Києва було задоволено клопотання представника позивача - адвоката Віданової О.В. про забезпечення її участі у розгляді справи в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів за допомогою програми EasyCon.

Проте, у жодне судове засідання з розгляду справи по суті представник позивача в режимі відеоконференції не вийшла.

Відповідно до п.п. 2, 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи, а також день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 30.11.2022 у справі 759/14068/19, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

При цьому, суд враховує правові позиції, викладені у постанові Великої палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 18.03.2021 у справі №911/3142/19, згідно з якими направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважити повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а отже, здійснення судом всіх можливих спроб для повідомлення позивача про наявність відповідного позову до нього.

Викладене свідчить про те, що суд виконав покладений на нього обов`язок повідомити учасників про дату, час та місце розгляду справи, а позивач та її представник, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, не скористалися своїм правом взяти участь у судовому засіданні, про причини неявки не повідомили, заяву про розгляд справи за їх відсутності до суду не подавали.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 223, п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019).

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матікапроти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Разом з тим, в своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки ( рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 № 3236/03, §41 «Пономарьов проти України»).

Таким чином, позивач та її представник були належним чином повідомлені про день час та місце розгляду справи, однак у призначені судові засідання жодного разу не прибули, не повідомили про причини неявки, заяви про розгляд справи за їхньої відсутності до суду не надіслали.

Законодавець у ст. 210 ЦПК України стосовно строків розгляду справи звернув увагу на те, що справа в суді розглядається протягом розумного строку. В контексті ст. 6 ч.1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка поряд з практикою Європейського Суду з прав людини, є джерелом права в Україні «розумність тривалості провадження повинна оцінюватися у світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливість предмета спору для заявника».

З урахуванням наведеного, зважаючи на те, що належним чином повідомлені про дату, час та місце судових засідань позивач та її представник повторно не з`явилися у судове засідання , про причини неявки суду не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надіслали, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 43, 44, 223, 257, 260-261, 353-355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишна оселя», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 , про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата виготовлення повного тексту ухвали - 20.03.2023.

Суддя О.О. Тиха