КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/824/3352/2023 Доповідач: Савченко С.І.
У Х В А Л А

21 березня 2023 року м.Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Савченка С.І., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , яка подана в його інтересах представником - адвокатом Белінським Віктором Анатолійовичем на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 20 вересня 2022 року у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 20 вересня 2022 року позов АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено повністю. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від 26.09.2018 року б/н у розмірі 213 038,86 грн, судовий збір 3 195,58 грн, а всього 216 234,44 грн.

Не погодившись з вказаним рішенням суду, 20 жовтня 2022 року відповідач ОСОБА_1 в особі свого представника - адвоката Белінського В.А. подав (направив поштою) безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, яка не відповідала вимогам п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України, оскільки не оплачена судовим збором у встановленому законом розмірі.

Одночасно з поданням апеляційної скарги, представник ОСОБА_1 адвокат Белінський В.А. подав клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, посилаючись на несприятливий майновий стан апелянта, що є підставою для звільнення його від сплати судового збору.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16 лютого 2023 року клопотання ОСОБА_1 , яке подане в його інтересах представником - адвокатом Белінським В.А. про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволено частково. Зменшено ОСОБА_1 розмір судового збору за подання апеляційної скарги на 50 % до 2 396 грн.68 коп. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана в його інтересах представником - адвокатом Белінським В.А. на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 20 вересня 2022 року залишено без руху для усунення недоліків, а саме: сплатити судовий збір у зменшеному судом розмірі та надати суду апеляційної інстанції оригінал платіжного документу. Роз`яснено наслідки невиконання даної ухвали.

На виконання вимог вказаної ухвали, 11 березня 2023 року представник ОСОБА_1 адвокат Довженко В.І. направив на офіційну електронну пошту Київського апеляційного суду клопотання (нова редакція) про звільнення від сплати судового збору, яке зареєстроване судом апеляційної інстанції 13 березня 2023 року за вх.№28931.

13 березня 2023 року аналогічне за змістом клопотання за вх.№ 29494 надійшло від адвоката Довженко В.І. до Київського апеляційного суду засобами поштового зв`язку.

У клопотаннях представник скаржника зазначив, що дані клопотання подаються з інших підстав ніж ті, що були зазначені у попередньому клопотанні. Вказав, що подана раніше копія відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела та суми доходів, отриманих від податкових агентів, та/або суми про суми доходів, отриманих самозайнятими особами, а також суму річного доходу, задекларованого фізичною особою в податковій декларації про майновий стан і доходи, відповідь на запит від 02.11.2022 номер запиту 1036-2022-0000860, згідно яких за період з 1 кварталу 2021 року по 4 квартал 2021 року інформація про доходи ОСОБА_1 відсутня, є належним і достатнім доказом, який підтверджує несприятливий майновий стан скаржника. Аналогічної правової позиції щодо складу доказів на підтвердження несприятливого майнового стану сторони підтримує Київський апеляційний суд в ухвалі від 25 листопада 2021 року у справі №755/18104/18 та Верховний Суд в ухвалі від 12 вересня 2022 року у справі 2-1955-1/09.

Зазначив, що за змістом практики ЄСПЛ щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, наведеній, зокрема у рішеннях ЄСПЛ «Гергел і Георгета Стоїческу проти Румунії», «Креуз проти Польщі», «ФК Мретебі проти Грузії» сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір має бути розумним, таким, що з урахуванням фінансового положення заявника може бути ним сплачений, його розмір має визначатися з урахуванням конкретних обставин справи, включаючи фінансову спроможність заявника сплатити його, перевірка реальної спроможності заявника сплатити судовий збір має детально перевірятися судами у випадку, якщо заявники ставлять питання про звільнення, зменшення, розстрочення чи відстрочення сплати судового збору. Адвокат Довженко В.І. зазначив, що відповідач у 2021 році зовсім не мав доходу, а тому, на думку представника, він має бути звільнений від сплати усієї суми судового збору.

Розглянувши клопотання позивача, вивчивши матеріали справи, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання з таких міркувань.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі стосовно судових витрат у вигляді сплаит судового збору.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст.8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Як вбачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (ч.2 цієї ж статті):

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

З аналізу ст.8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду навіть за наявності однієї із вказаних у статті умов.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Апеляційний суд керується позицією ЄСПЛ, який виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений. Окрім того, ЄСПЛ неодноразово вказував, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При цьому в рішеннях у справах «Kniat v. Poland» та «Jedamski and Jedamska v. Poland» ЄСПЛ вказав, що оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Апеляційний суд звертає увагу представника ОСОБА_1 адвоката Довженка В.І., що подане ним клопотання фактично повторює попереднє клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке було подане в інтересах ОСОБА_1 адвокатом Белінським В.А., яке вирішене апеляційним судом раніше, і не містить нових даних на підтвердження того, що майновий стан скаржника перешкоджає сплаті ним судового збору у зменшеному судом на 50 % розмірі до 2 396 грн.68 коп, а фактично стосується незгоди із рішенням суду щодо звільнення від сплати судового збору на 50 % і наявності на його думку підстав для звільнення у повному розмірі.

Надані представником ОСОБА_1 адвокатом Белінським В.А. докази у вигляді відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела та суми доходів щодо відсутності інформації про доходи ОСОБА_1 за період з 1 кварталу 2021 року по 4 квартал 2021 року не є безумовною підставою для звільнення відповідача від сплати судового збору в повному обсязі на підставі ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд в ухвалах від 22 серпня 2022 року у справі № 233/2080/21 (провадження № 61-6473ск22); від 19 січня 2023 року у справі №473/3635/21 (провадження № 61-12336cк22); від 08 березня 2023 року у справі №752/9300/15-ц (провадження № 61-2802ск23), вказуючи, що такі відомості з Державного реєстру не є безумовною підставою для звільнення.

При цьому апеляційний суд враховує. що копія відомостей від 02.11.2022 р. з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми/джерела нарахованих доходів та утриманих податків ОСОБА_1 за період з 01.01.2021 по 31.12.2021 р. та посилання скаржника у клопотанні на несприятливий майновий стан не характеризують у повній мірі майновий стан скаржника за попередній календарний рік, оскільки:

- відповідач не є пенсіонером за віком, або особою з інвалідністю, відповідно є працездатною особою;

- доказів про те, що відповідач працює, останній не надав, як і не надав доказів про перебування його на обліку в службі зайнятості як безробітного, тобто, як особи, яка не має заробітку або інших передбачених законодавством доходів і зареєстрована у державній службі зайнятості як така, що шукає роботу (ст.2 Закону України «Про зайнятість населення») і матеріали справи, апеляційна скарга та додані до неї документи цього не містять;

- відсутні відомості про перебування відповідача на обліку у відділі соціального забезпечення за місцем проживання як малозабезпеченої особи, яка потребує державної допомоги.

Отже, скаржник самостійно забезпечує себе матеріально і це його влаштовує.

Окрім того, відповідачем не надано доказів про відсутність у нього транспортних засобів чи нерухомого майна.

Наведені обставини у своїй сукупності переконливо свідчать, що матеріальний стан та фінансова спроможність відповідача дозволяє частково сплатити судовий збір, а тому підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору в повному обсязі немає.

Таким чином, за апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 20 вересня 2022 року ОСОБА_1 має сплатити судовий збір у зменшеному до 2 396,68 грн. розмірі.

Згідно реквізитів рахунку станом на 2023 рік для сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції до Київського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися за наступними платіжними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином: *;101;_____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ______(ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ____(Дата оскаржуваного рішення) по справі _____(Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

За правилами ст.357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.356 названого Кодексу, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

За таких обставин, скаржнику ОСОБА_1 слід повторно надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме, сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги на рішення суду у сумі 2 396,68 грн. або подати до суду належні та допустимі докази, які б давали суду підстави для звільнення від сплати судового збору чи його зменшення відповідно до положень ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.185, 357 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , яке подане в його інтересах представником - адвокатом Довженком Валерієм Івановичемпро звільнення від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги у повному обсязі.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана в його інтересах представником - адвокатом Белінським Віктором Анатолійовичем на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 20 вересня 2022 року залишити без руху та надати десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку скарга буде вважатись неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду С.І. Савченко