Справа №303/1847/22
2/303/452/23
УХВАЛА

І м е н е м У к р а ї н и

10 травня 2023 року м.Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого судді Монич В.О.

за участю секретаря судових засідань Добош О.Ю. розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м.Мукачево цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , Товариство з додатковою відповідальністю Страхова компанія «Альфа-гарант» про стягнення шкоди заподіяної дорожньо-транспортною пригодою,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться вищезазначена цивільна справа.

09 травня 2023 року від представника відповідача ФОП ОСОБА_2 - ОСОБА_4 звернувся до суду із заявою про закриття провадження у справі та поворот виконання рішення.

Заяву обґрунтовано тим, що спір за позовом ОСОБА_1 до ТОВ Страхова компанія «Альфа-гарант», ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, заподіяної дорожньо-транспортною пригодою вже розглядався у 2021 році.

Дослідивши подану заяву та матеріали цивільної справи, суд дійшов до наступного висновку.

Встановлено, що рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 15 листопада 2021 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до ТОВ Страхова компанія «Альфа-гарант», фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, заподіяної дорожньо-транспортною пригодою відмовлено.

Вищезазначене рішення суду набуло законної сили.

10 березня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Мукачівського міськрайонного суду із позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , Товариство з додатковою відповідальністю Страхова компанія «Альфа-гарант» про стягнення шкоди заподіяної дорожньо-транспортною пригодою.

Як вбачається із матеріалів вказаної справи, а також із змісту судових рішень у справі № 303/7098/21, предметом спору є стягнення шкоди заподіяної дорожньо-транспортною пригодою, яка мала місце 19 серпня 2020 року о 21 годині 00 хлилин.

Також суб`єктний склад учасників вказаного спору, відповідає сторонам, які брали участь у справі № 303/7098/21.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

У разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду із спору між тими самим сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається (ч.2 ст. 256 ЦПК України).

Отже, закриття провадження у справі на підставі пункту 3 частини 1 статті 255 Цивільного процесуального кодексу України можливе за умов, якщо рішення між тими ж сторонами, про той же предмет і з тих же підстав, набрало законної сили, не змінено і не скасовано у відповідній частині в передбаченому законом порядку.

Крім того, заборона розгляду тотожного позову випливає і з принципу правової визначеності.

Так, з рішення Європейського суду з прав людини від 25 липня 2002 року у справі за заявою № 48553/99 «Совтрансавто-Холдинг» проти України», а також рішенням Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 1999 року у справі за заявою № 28342/95 «Брумареску проти Румунії» вбачається, що існує усталена судом практика конвенційних органів щодо визначення основним елементом верховенства права принципу правової певності, який передбачає серед іншого і те, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів.

Відповідно до пунктів 33, 34 рішення Європейського суду з прав людини від 19 лютого 2009 року у справі "Христов проти України" одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (справа "Брумареску проти Румунії", п. 61). Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі.

У даному разі, суд зазначає, що у пункті 40 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" (заява №3236/03) від 03.04.2008, суд нагадує, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

Подання позивачем нового позову про той же предмет і з тих же підстав, з яких прийнято рішення Мукачівським міськрайонним судом від 15 листопада 2021 року (справа №303/7098/21), що набрало законної сили, фактично свідчить про намагання добитися нового слухання справи та нового її вирішення, що не відповідає принципу юридичної визначеності та суперечить положенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи викладене, суд зазначає про те, що розгляд позовних вимог у справі 303/1847/22 буде мати наслідком порушення принципу res judicata - остаточності рішень суду, оскільки розглядаючи позовні вимоги ОСОБА_5 , суду слід буде здійснити переоцінку обставин, які встановлені судовим рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 15 листопада 2021 року, яке набрало законної сили.

Очевидно, що в силу наведеного вище принципу такий перегляд є неприпустимим.

Позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто, коли позови збігаються за складом учасників процесу, матеріально-правовими вимогами й обставинами, що обґрунтовують звернення до суду.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмету і підстави позову. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Проаналізувавши зміст позовної заяви, яка є предметом розгляду у даній справі та зміст позовної заяви, яка була предметом розгляду у справі № 303/7098/21, суд дійшов висновку про те, що склад сторін, предмет та підстави позову у даній справі та у справі № 303/7098/21 є тотожними, при цьому рішення Мукачівського міськрайонного суду від 15 листопада 2021 року є таким, що набрало законної сили.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Тому, в силу принципу res judicata відшукання стороною, яка програла судовий спір, нового доказу після набуття рішенням законної сили, не повинне тягнути перегляд такого рішення.

Отже, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для закриття провадження у справі № 303/1847/22, з огляду на встановлення під час розгляду даної справи факту існування рішення Мукачівського міськрайонного суду від 15 листопада 2021 року по справі № 303/7098/21, яке набрало законної сили, між тими самими сторонами, про той самий предмет, з наданням правової оцінки у такому рішенні обставинам та підставам позову, заявленим у даній справі.

Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони. До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

Заочним рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 24 листопада 2022 року ухвалено стягнути з Фізичної особи підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 308 716 (триста вісім тисяч сімсот шістнадцять) гривень 76 копійок у відшкодування шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Відповідно до постанови приватного виконавця Роман Р.М. про закінчення виконавчого провадження №70867297, судове рішення від 24 листопада 2022 року повністю виконано та з боржника з Фізичної особи підприємця ОСОБА_2 стягнуто та перераховано на користь ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 308 716 гривень 76 копійок.

Крім того, відповідно до постанови приватного виконавця Роман Р.М. з боржника з Фізичної особи підприємця ОСОБА_2 стягнуто основну винагороду приватного виконавця у сумі 31 180,39 гривень.

У рішенні Конституційного Суду України від 02 листопада 2011 року по справі №13-рп/2011 роз`яснено, що інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Враховуючи позицію Конституційного Суду України щодо тлумачення норми статті 380 ЦПК України, в редакції 2011 року, що регулює аналогічні за змістом відносини, визначені в ст.444 ЦПК України, поворот виконання рішення це повернення сторін виконавчого провадження в первісне становище у зв`язку із скасуванням виконаного рішення суду з метою поновлення їхніх прав.

За своєю суттю поворот виконання рішення - це процесуальна гарантія захисту майнових прав учасників справи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням (постанова Великої палати Верховного Суду 04.09.2019 року у справі №569/15646/16-ц).

Поворот виконання можливий, у разі якщо: а) позивач одержав від відповідача в порядку виконання рішення майно або грошові кошти; б) виконане рішення скасовано судом чи змінено із задоволенням позовних вимог в меншому розмірі.

За змістом наведених норм закону поворот виконання скасованого рішення суду допускається у разі його фактичного виконання і ухвалення судом нового рішення у справі.

Поворот виконання - це повернення позивачем відповідачеві всього одержаного ним за скасованим чи зміненим рішенням суду.

Оскільки поворот виконання рішення є гарантією відновлення прав учасників процесу, то суд повинен задовольнити відповідну заяву та повернути відповідачеві стягнуті з нього кошти за скасованим судовим рішенням, за відсутності обмежень, встановлених статтею 445 ЦПК України, яка визначає особливості повороту виконання в окремих категоріях справ.

Таким чином, у зв`язку із скасуванням заочного рішення Мукачівського міськрайонного суду від 24 листопада 2022 року, за яким було примусово стягнуто Фізичної особи підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 308 716 (триста вісім тисяч сімсот шістнадцять) гривень 76 копійок у відшкодування шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та стягнуто з Фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 3087 (три тисячі вісімдесят сім) гривень 18 копійок, а також у зв`язку із закриттям провадження у справі, суд доходить висновку про задоволення заяви представника відповідача ОСОБА_4 про поворот виконання судового рішення та необхідність повернення ФОП ОСОБА_2 стягнутої суми.

Керуючись ст.ст.255, 256, 353,354,444,ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі закрити.

Здійснити поворот виконання судового рішення Мукачівського міськрайонного суду від 24 листопада 2022 року по справі № 303/1847/22 за позовом ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , Товариство з додатковою відповідальністю Страхова компанія «Альфа-грант» про стягнення шкоди заподіяної дорожньо-транспортною пригодою.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 грошові кошти в сумі 342 984 ( триста сорок дві тисячі дев`ятсот вісімдесят чотири) гривень 33 копійок, з яких : 308 716 (триста вісім тисяч сімсот шістнадцять) гривень 76 копійок - сума, яка підлягає стягненню за судовим рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 24 листопада 2022 року; 3087 (три тисячі вісімдесят сім) гривень 18 копійок - сума судового збору, яка підлягає стягненню за судовим рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 24 листопада 2022 року; 31 180 (тридцять одна тисяча сто вісімдесят) гривень 39 копійок - сума основної винагороди приватного виконавця Роман Р.М., в порядку повороту виконання судового рішення Мукачівського міськрайонного суду від 24 листопада 2022 року по справі № 303/1847/22.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий В.О.Монич