Справа № 638/2607/22
Провадження № 2-з/638/21/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2023 року суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Цвірюк Д.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенка Дмитра Анатолійовича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_3 , Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Глущенко Ірини Юріївни про визнання недійсними результатів електронних торгів з реалізації нерухомого майна,

встановив:

В провадженні Дзержинського районного суду м.Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенка Дмитра Анатолійовича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_3 , Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Глущенко Ірини Юріївни про визнання недійсними результатів електронних торгів з реалізації нерухомого майна.

Представником позивача подано заяву про забезпечення позову, в якій просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 ; заборони будь-яким особам проводити відчуження квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 ; заборони будь-яким особам вчиняти дії щодо проникнення сторонніми особами без відповідного рішення суду (в тому числі відповідачем ОСОБА_3 та/або іншими особами за її дорученням, а також орендарями) до квартири АДРЕСА_2 ; заборони будь-яким особам вчиняти без відповідного рішення суду дії щодо виселення позивача, членів його сім`ї, орендарів або інших осіб з квартири АДРЕСА_2 ; заборони відділу реєстрації місця проживання громадян Шевченківського району м.Харкова вчиняти без відповідного рішення суду дії щодо реєстрації місця проживання ОСОБА_3 або інших осіб за її згодою в квартирі АДРЕСА_2 .

В обґрунтування заяви зазначає, що позивачем подано до Дзержинського районного суду м.Харкова позовну заяву про визнання недійсними результатів електронних торгів від 11.02.2022 року з реалізації нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , які оформлені протоколом №568528 проведення електронного аукціону. Так, приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. у зведеному виконавчому провадженні №62539065 вчинено низку протиправних дій, внаслідок яких були ініційовані та проведені електронні торги через ДП «Сетам» і належна позивачу квартира, яка не є спадковим майном після смерті первинного боржника батька позивача, продана на користь ОСОБА_3 . Оскільки остання отримавши акт про результат торгів та оформивши свідоцтво про право власності на майно, зареєструвала за собою право власності на спірну квартиру, у позивача наявні підстави вважати, що ОСОБА_3 може вчинити дії, спрямовані на виселення його із житла та вселення до житла інших осіб. Зазначає, що має обґрунтовані підозри, що новий власник використає не правовий спосіб здійснення права власності, а застосує насильницьке проникнення до квартири під виглядом проведення ремонту, заселення орендарів, заміни дверей, фізичного виштовхування позивача із квартири тощо. Вказує, що спірна квартира є єдиним житлом позивача, а отже враховуючи викладене, просить задовольнити заяву у повному обсязі, шляхом застосування одночасно кількох видів забезпечення позову.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, дослідивши надані матеріали, суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст.149 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. (ч.2 ст.149 ЦПК України).

При цьому, виходячи з правової природи забезпечення позову, під останнім слід розуміти вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача та спрямованих проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, розтратити його, продати, знецінити або вчинити інші дії, що можуть призвести в майбутньому до певних складнощів при виконанні рішення суду.

Разом з тим, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідачів, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, яка звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до п.п.1, 2 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується, в тому числі, шляхом накладення арешту на майно, забороною вчиняти певні дії щодо предмета спору.

З матеріалів позову вбачається, що між сторонами виник спір, предметом якого є квартира АДРЕСА_2 .

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

При цьому цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Відповідно до ч. 3 ст.150 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Судом не встановлено обставин, що можуть свідчити про спричинення забезпеченням позову збитків відповідачу, а також обставин, передбачених ч.3 ст.154 ЦПК України, за наявності яких обов`язком суду є застосування зустрічного забезпечення, у зв`язку з чим, суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення.

Проте, суд вважає за необхідне роз`яснити відповідачу його право, у відповідності до ч.6 ст.154 ЦПК України, звернутися до суду з відповідним клопотанням про застосування зустрічного забезпечення.

Верховний Суд у своїй постанові від19.02.2021у справі № 643/12369/19 (№ в ЄДРСР 95042338) зауважує, що враховуючи мету застосування заходів забезпечення позову, їх вжиття щодо майна не вимагає обмеження в користуванні ним, оскільки для найменшого порушення інтересів відповідача та збереження майна обґрунтованою може бути визнана лише заборона відчуження такого майна без позбавлення відповідача та інших осіб права користування ним.

Верховний Суд звертає увагу, що арешт майна і заборона на відчуження майна є самостійними видами (способами) забезпечення позову, обидва способи за правовою сутністю обмежують право відповідача розпоряджатися спірним майном, але вони є різними для виконання ухвали про забезпечення позову, тому суттєвого значення у виборі їх застосування немає для вирішення справи та способу забезпечення позову.

Приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову, зважаючи на те, що між сторонами виник спір з приводу порушення права власності на спірне нерухоме майно, який перебуває на розгляді в суді, а також те, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для забезпечення позову у справі саме шляхом заборони будь-яким особам відчуження квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки такий вид забезпечення позову у повній мірі гарантує виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог та не потребує застосування такого виду забезпечення позову як накладення арешту на майно.

Крім того, суд вважає, що у задоволенні заяви представника позивача про забезпечення позову в частині заборони будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо спірної квартири пов`язані з проникнення до квартири, виселенням позивача або інших осіб з квартири, вчиненням дій щодо реєстрації місця проживання у квартирі за вищезазначеною адресою слід відмовити, з огляду на таке.

Частиною 2 ст.149 ЦПК України визначено, що заходи забезпечення позову мають на меті ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Згідно до ч. 1 та 2 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього право чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадку, встановлених законом

Обраний позивачем спосіб забезпечення позову щодо заборони у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо спірної квартири пов`язані з проникнення до квартири, виселенням позивача або інших осіб з квартири, вчиненням дій щодо реєстрації місця проживання у квартирі, фактично унеможливлює право володіння та користування спірною квартирою його власником, що призведе до порушення прав власника майна.

Керуючись ст.ст.149-150, 153, 260, 261 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенка Дмитра Анатолійовича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_3 , Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Глущенко Ірини Юріївни про визнання недійсними результатів електронних торгів з реалізації нерухомого майна - задовольнити частково.

Накласти заборону відчуження квартири АДРЕСА_2 .

В задоволенні іншої частини вимог заяви відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Копію ухвали надіслати заявнику та заінтересованим особам, а особі, щодо якої вжито заходи забезпечення позову негайно після виконання ухвали.

Строк пред`явлення ухвали до виконання протягом трьох років.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Д.В.Цвірюк