КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач - Кулікова С.В.
№ 22-ц/824/9592/2023
У х в а л а

м. Київ Справа № 756/13452/20

08 травня 2023 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кулікової С.В., перевіривши матеріали апеляційної скарги представника ОСОБА_1 адвоката Березинця Валерія Васильовича на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 02 березня 2023 року, ухваленого під головуванням судді Жука М.В., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю,-

в с т а н о в и в:

Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 02 березня 2023 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя задоволено частково.

Визнано спільною сумісною власністю ОСОБА_2 та ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 та транспортний засіб «Skoda Fabia Classic»д.н.з. НОМЕР_1 .

В порядку поділу майна визнано за ОСОБА_3 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 та 1/2 частину транспортного засобу «Skoda Fabia Classic»д.н.з. НОМЕР_1 .

У власності ОСОБА_1 залишено право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 та 1/2 частину транспортного засобу «Skoda Fabia Classic»д.н.з. НОМЕР_1 .

В решті вимог первісного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та у зустрічному позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю - відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 5 225,00 грн. судового збору.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, 19 квітня 2023 року представник ОСОБА_1 адвокат Березинець В.В. звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати рішення Оболонського районного суду міста Києва від 02 березня 2023 року та ухвалити нове рішення, яким у позові ОСОБА_2 про поділ майна подружжя відмовити, зустрічний позов задовольнити.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши апеляційну скаргу, приходжу до наступних висновків.

Так, частина 3 ст. 357 ЦПК України встановлює, що апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Стаття 354 ЦПК України передбачає, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З матеріалів справи вбачається, що в судовому засіданні 02 березня 2023 року судом проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Дата складення повного тексту рішення не зазначена.

Апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції було подано 19 квітня 2023 року, тобто з пропуском строку визначеного ст. 354 ЦПК України.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 адвокат Березинець В.В. не просить поновити пропущений строк на апеляційне оскарження рішення суду та не зазначає підстав його пропуску.

За наведених обставин, суд пропонує усунути вищевказані недоліки апеляційної скарги шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду обґрунтованої заяви про поновлення, визначеного в ст. 354 ЦПК України, тридцятиденного строку на апеляційне оскарження рішення Оболонського районного суду міста Києва від 02 березня 2023 рокуіз зазначенням підстав його пропуску.

Відповідно до ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені: в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо); нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції.

Однак, подана представником ОСОБА_1 адвокатом Березинцем В.В. апеляційна скарга не відповідає вимогам ч. 2 ст. 356 ЦПК України, оскільки у ній не зазначено: в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість судового рішення; нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції.

За наведених обставин, суд пропонує усунути зазначені недоліки апеляційної скарги шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду апеляційної скарги за формою та змістом, встановлених ст. 356 ЦПК України, а також копії такої скарги та доданих до неї матеріалів у відповідності до кількості учасників справи.

Згідно з п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з роз`ясненнями, які викладені в п.10 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року подані до суду позовні заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, визначається загальною сумою всіх вимог.

Згідно з п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Як вбачається з матеріалів справи, під час подання позову до суду першої інстанції, за первісний позов підлягав сплаті судовий збір у розмірі 10 510,00 грн., за зустрічний позов - 11 350,00 грн.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 адвокат Березинець В.В. просить скасувати рішення Оболонськогорайонного суду міста Києва від 02 березня 2023року повністю.

Виходячи з вищевикладеного, апелянту необхідно було сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги в розмірі 32 790,00грн.

Як вбачається з квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки 18 квітня 2023 року, ОСОБА_1 сплатив судовий збір в розмірі 11 481,55 грн.

Тому, апелянту необхідно доплатити судовий збір в розмірі 21 308,45 грн. на реквізити: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Соломян. р-н/22030101, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), розрахунковий рахунок: UA0026010, МФО банку отримувача: 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, код класифікації доходів бюджету: 22030101 та надати до Київського апеляційного суду квитанцію про оплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Стаття 185 ЦПК України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без руху та надання строку для усунення недоліків скарги протягом семи днів з дня отримання копії даної ухвали.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України,

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Березинця Валерія Васильовича на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 02 березня 2023 року, ухваленого під головуванням судді Жука М.В., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом семи днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог даної ухвали у визначений строк, в частині подання заяви про поновлення строку, у відкритті апеляційного провадження за скаргою буде відмовлено.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог даної ухвали у визначений строк, в іншій частині, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Суддя: