Ухвала

28 березня 2023 року

м. Київ

справа № 376/944/18

провадження № 61-3792ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Крата В. І., розглянув касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Фабрика бакалейних продуктів» на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 серпня 2021 року, додаткове рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25 серпня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 листопада 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фабрика бакалейних продуктів», треті особи: Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Київській області, Управління соціального захисту населення Сквирської РДА Київської області про скасування акту щодо проведення розслідування нещасного випадку, скасування акту щодо нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, зобов`язання проведення повторного розслідування нещасного випадку та складення актів за формами Н-1 та Н-5,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2018 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив скасувати акт від 7 лютого 2017 року (Форма Н-5) проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку (аварії), що стався 01 лютого 2017 року о 8 год. 30 хв. у Товариства з обмеженою відповідальністю «Фабрика бакалейних продуктів» (далі - ТОВ «Фабрика бакалейних продуктів»), акт про нещасний випадок пов`язаний з виробництвом (Форма Н-1), що стався 01 лютого 2017 року о 8 год. 30 хв. у ТОВ «Фабрика бакалейних продуктів», зобов`язати ТОВ «Фабрика бакалейних продуктів» провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався 01 лютого 2017 року о 8 год. 30 хв., внаслідок якого ОСОБА_1 отримав травму, в іншому складі комісії та скласти акти за формами Н-1, Н-5 та стягнути з відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 серпня 2021 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 02 листопада 2022 року, позов задоволено. Скасовано акт від 07 лютого 2017 року (Форма Н-5) проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку (аварії), що стався 01 лютого 2017 року о 8 год. 30 хв. у ТОВ «Фабрика бакалейних продуктів», скасовано акт про нещасний випадок пов`язаний з виробництвом (Форма Н-1), що стався 01 лютого 2017 року о 8 год. 30 хв. у ТОВ «Фабрика бакалейних продуктів» та зобов`язано ТОВ «Фабрика бакалейних продуктів» провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався 01 лютого 2017 року о 8 год. 30 хв., внаслідок якого ОСОБА_1 отримав травму, в іншому складі комісії та скласти акти за формами Н-1, Н-5.

Додатковим рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25 серпня 2021 року вирішено питання про розподіл судових витрат.

16 березня 2023 року ТОВ «Фабрика бакалейних продуктів» подала до Верховного Суду касаційну скаргу.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді, може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункт 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково (пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК України).

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зазначена справа є незначної складності та не належить до виключень із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Тлумачення статті 19 ЦПК України свідчить, що малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, незалежно від того чи визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції. Оскільки частина шоста статті 19 ЦПК України розміщена в розділі 1 Загальних положень ЦПК України, то вона поширюються й на стадію касаційного провадження.

Предметом спору у цій справі є скасування акту щодо проведення розслідування нещасного випадку, скасування акту щодо нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, зобов`язання проведення повторного розслідування нещасного випадку та складення актів за формами Н-1 та Н-5.

З урахуванням предмету спору, характеру правовідносин, складності справи, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню.

Суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню (пункт 1 частини другої статті 394 ЦПК України).

Таким чином, оскаржені судові рішення ухвалено у малозначній справі. Тому у відкритті касаційного провадження слід відмовити, оскільки касаційна скарга ТОВ «Фабрика бакалейних продуктів» подана на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню.

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ТОВ «Фабрика бакалейних продуктів» на додаткове рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25 серпня 2021 року слід відмовити з таких мотивів.

Згідно частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку: 1) рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті; 2) ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6, 7, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку; 3) ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Тлумачення частини другої статті 17, пункт 1, 2 частини першої статті 389 ЦПК України свідчить, що касаційному оскарженню підлягають рішення, ухвали суду першої інстанції після їх перегляду в апеляційному порядку.

Cуд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню (пункт 1 частини другої статті 394 ЦПК України).

Оскільки додаткове рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25 серпня 2021 року в апеляційному порядку не переглядалось, тому воно не підлягає касаційному оскарженню відповідно до пункту 1 частини першої статті 389 ЦПК України.

Керуючись статтями 19, 260, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фабрика бакалейних продуктів» на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 серпня 2021 року, додаткове рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25 серпня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 листопада 2022 року у справі № 376/944/18.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Краснощоков

І. О. Дундар

В. І. Крат