УХВАЛА

про прийняття до розгляду та відкриття провадження у справі

17 березня 2023 року м. Рівне

справа № 569/4541/23

Рівненський міський суд Рівненської області в складі судді Кучиної Н.Г.. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби у місті Рівному Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) про зняття арешту, -

ВСТАНОВИВ:

14.03.2023 року ОСОБА_1 звернулася до Рівненського міського суду з позовом до Відділу державної виконавчої служби у місті Рівному Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів), в якому просить зняти:

- арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 3055765, підставою обтяження є постанова АА 283081, 23.03.2006, Державна виконавча служба у м.Рівне, державний виконавець П.О. Якобчук, тип обтяження арешт нерухомого майна, об`єкт обтяження невизначене майно, все нерухоме майно;

- арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 9124047, підставою обтяження є постанова б/н, 25.09.2009, відділ державної виконавчої служби Рівненського міського управління юстиції, тип обтяження арешт нерухомого майна, об`єкт обтяження невизначене майно, все нерухоме майно;

- арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 10300852, підставою обтяження є постанова є постанова про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, б/н, 28.09.2010, відділ державної виконавчої служби Рівненського міського управління юстиції, тип обтяження арешт нерухомого майна, об`єкт обтяження невизначене майно, все нерухоме майно;

- арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження № запису 5231788 (спеціальний розділ), підставою обтяження є постанова про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: 36070243 виданий 26.12.2013р., видавник: державний виконавець відділу державної виконавчої служби Рівненського міського управління юстиції Коженов С.С., опис предмета обтяження: обтяження все нерухоме майно;

- арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 11737723, підставою обтяження є постанова про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, 15124173, 18.10.2011, державний виконавець Вдовиченко Н.В. відділ державної виконавчої служби Рівненського міського управління юстиції, тип обтяження арешт нерухомого майна, об`єкт обтяження невизначене майно, все нерухоме майно.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, крім іншого, суддя перевіряє додержання усіх передумов відкриття провадження.

Як вбачається із змісту позовної заяви, арешт на майно позивача було накладено, зокрема постановами №36070243 від 26.12.2013 року та №15124173 від 18.10.2011 року, в межах виконавчих проваджень, які перебували на виконанні у відділі ДВС.

Тобто позивач є стороною виконавчого провадження - боржником.

Згідно з ст.447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Підстави зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини визначено ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження".

За приписами ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Публічно-правовими є спори між особою, на майно якої накладено арешт у виконавчому провадженні і яка не є боржником у цьому провадженні, та органом державної виконавчої служби - суб"єктом владних повноважень з приводу рішень, дій чи бездіяльності, прийнятих (вчинених) під час проведення опису та арешту майна, що не пов"язані з визнанням права власності на арештоване майно.

Таким чином, за змістом наведених положень Закону України "Про виконавче провадження", в судовому порядку може бути ухвалено рішення про зняття арешту з майна у випадку незавершеного виконавчого провадження або у випадку, коли особа вважає себе власником майна, на яке накладено арешт, та одночасно звертається з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

За змістом ст.59 Закону України "Про виконавче провадження" до суду з позовом про зняття арешту з майна може звернутись не сторона виконавчого провадження, а інша особа, яка є власником, чи претендує на таке майно.

Таким чином, арешт майна, який не пов"язаний зі спором про право на це майно, а стосується порушень вимог виконавчого провадження з боку органів державної виконавчої служби, слід розглядати за правилами розділу VII ЦПК України.

Такий висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 26 вересня 2019 року у справі №607/3894/17.

Аналізуючи наведені норми та роз"яснення, надані Верховним Судом, суд дійшов висновку, що боржник, на майно якого державним виконавцем накладено арешт, не може звертатися до суду з заявою про зняття арешту з майна, оскільки у судовому процесі він є боржником та законом для нього встановлений інший порядок вирішення даного питання (шляхом звернення до суду зі скаргою відповідно до розділу VII ЦПК України).

Заява про зняття арешту подається стороною справи, якщо арешт накладений судом відповідно до глави 10 ЦПК України.

У наведеній вище справі арешт на спірне майно було накладено державним виконавцем, зокрема постановами №36070243 від 26.12.2013 року та №15124173 від 18.10.2011 року в межах виконавчих проваджень, які перебували на виконанні у відділі ДВС, відтак позовна заява в цій частині позовних вимог не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а питання про зняття арешту з майна повинно вирішуватись за скаргою, поданою у порядку, визначеному розділом VII ЦПК України.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Одночасно, суд вважає, що позовна заява в іншій частині зняття арештів з нерухомого відповідає вимогам статей 175-177 ЦПК України.

Підстави, визначені статтями 185-186 ЦПК України, для залишення позовної заяви в цій частині позову без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи; що виникають з трудових відносин. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до положень ч.6 ст.19 ЦПК України малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов"язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п"ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із положеннями ч. 6 ст. 19 ЦПК України ця справа є малозначною і на підставі пункту 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України, підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.5 ст. 279 ЦПК України суд з власної ініціативи вважає необхідним провести судовий розгляд в судовому засіданні з повідомленням ( викликом) сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.19, 175, 274, 277-279 ЦПК України, -

УХВАЛИВ :

У відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби у місті Рівному Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) про зняття арешту в частині позовних вимог про зняття арешту з нерухомого майна, накладеного постановами №36070243 від 26.12.2013 року та №15124173 від 18.10.2011 року - відмовити.

Прийняти до розгляду та відкрити спрощене позовне провадження у цивільній справі № 569/4541/23 за позовом ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби у місті Рівному Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) про зняття арешту, в частині позовних вимог про зняття арешту з нерухомого майна, накладеного постановами № АА 283081 від 23.03.2006 року, б/н від 25.10.2009 року, б/н від 28.09.2010 року.

Перше судове засідання для розгляду справи по суті призначити на 09:30 год. 05 квітня 2023 року в приміщенні Рівненського міського суду (м.Рівне, вул.Шкільна,1) з повідомленням (викликом) сторін.

Направити позивачу копію ухвали про відкриття провадження, відповідачу - копію ухвали та копію позовної заяви з додатками.

Визначити відповідачу п"ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву та заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов"язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред"явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п"ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої п"ятої ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої п"ятої ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Г. Кучина