Справа № 623/4008/15-ц
Провадження № 2-в/185/35/23
10 травня 2023 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Шаповалової І.С.,
при секретарі судового засідання Величко А.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області матеріали щодо відновлення втраченого судового провадження у цивільній справі №623/4008/15-ц за позовом ВАТ "Райффайзен Банк Аваль" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-
Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 05 квітня 2023 року доручено Павлоградському міськрайонному суду Дніпропетровської області вирішити питання щодо наявності підстав для відновлення втраченого судового провадження у цивільній справі №623/4008/15-ц за позовом ВАТ "Райффайзен Банк Аваль" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
Відповідно до розпорядження ВС №4/0/9-22 від 10.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ у умовах воєнного стану», змінено територіальну підсудність судових справ Ізюмського міськрайонного суду Харківської області та визначено її за Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області.
На підставі положень ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно ст. 488 ЦПК України, відновлення втраченого повністю або частково судового провадження в цивільній справі, закінченій ухваленням рішення, або у якій провадження закрито, проводиться у порядку, встановленому цим Кодексом.
Відповідно ст. 489 ЦПК України, втрачене судове провадження у цивільній справі може бути відновлене за заявою учасника справи або за ініціативою суду.
Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 494 ЦПК України, на підставі зібраних і перевірених матеріалів суд постановляє ухвалу про відновлення втраченого судового провадження повністю або в частині, яку, на його думку, необхідно відновити. В ухвалі суду про відновлення втраченого судового провадження зазначається, на підставі яких конкретно даних, поданих до суду і досліджених у судовому засіданні, суд вважає установленим зміст відновленого судового рішення, наводяться висновки суду про доведеність того, які докази досліджувалися судом і які процесуальні дії вчинялися з втраченого провадження.
Відповідно до положень ч.ч. 1-2ст.3ЗаконуУкраїнивід 22 грудня 2005 року №3262-IV«Про доступ досудових рішень» для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень - автоматизованої системи збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.
Процедуру формування та ведення Єдиного державного реєстру судових рішень визначає «Порядок ведення Єдиного державного реєстру судових рішень», затверджений постановою КабінетуМіністрів Українивід 25травня 2006року №740 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 23 вересня 2009 року № 1007).
Згідно з абз. 4 п.3 цього Порядку, електронна копія судового рішення - складений в суді у вигляді електронних даних ідентичний судовому рішенню за документарною інформацією та реквізитами електронний документ, засвідчений електронним цифровим підписом особи, що підписала зазначене рішення, який може бути перетворений електронними засобами у візуальну форму.
У Єдиному державному реєстрі судових рішень наявне заочне рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 02 лютого 2016 року (справа № 623/4008/15-ц), відтак повний зміст вказаного рішення суду по справі може бути встановлений судом.
Отже, вивчивши отримані судом матеріали, проаналізувавши їх у сукупності, суд доходить висновку про достатність зібраних матеріалів для точного відновлення втраченого судового провадження в частині прийнятого судового рішення.
Керуючись ст. ст. 491-494 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В :
Відновити втрачене судове провадження у цивільній справі №623/4008/15-ц за позовом ВАТ "Райффайзен Банк Аваль" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором в частині заочного рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 02 лютого 2016 року (справа № 623/4008/15-ц), згідно тексту якого (мовою оригіналу):
Номер справи 623/4008/15-ц
Номер провадження 2/623/47/2016
02 лютого 2016 року м.Ізюм
Ізюмський міськрайонний суд Харківської області у складі:
головуючого судді Бутенка В.М.
при секретарі судового засідання Костенко В.В.
судового розпорядника Максименка Р.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізюмі цивільну справу за позовною заявою публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -
27 серпня 2015 року публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції «Райффайзен Банк Аваль» звернувся до суду з вказаним позовом до ОСОБА_1 . про стягнення заборгованості за кредитним договором № 014/02-1/328-05 від 11.05.2005 року, яка утворилася станом на 13.08.2015 року у розмірі 6 901,24 доларів США, що за курсом НБУ станом на 13.08.2015 року становить 147 585,72 грн та стягнення судових витрат в сумі 1 475,85 грн (а.с. 3-4).
Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав письмову заяву про розгляд справи за їх відсутності, на заочне рішення позивач згоден.
Відповідачка в судове засідання повторно не з`явилася без поважних причин, про час і місце судового засідання повідомлена належним чином, заяв про розгляд справи за її відсутності не надійшло.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ч. 1 ст. 224 ЦПК України.
Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні судового засідання за відсутності сторін та без здійснення фіксації судового засідання технічними засобами, що відповідає положенням ст. 197 ЦПК України.
Перевіривши і дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Зобов`язання виникають із підстав, установлених ст. 11 ЦК України, зокрема: договорів та інших правочинів (ч. 2 ст. 509 ЦК України).
Як вбачається з позовної заяви, предметом позову є відповідальність за порушення виконання договору банківського кредитного договору №014/02-1/328-05 від 11.05.2005 року.
Відповідно до статей 1049, 1050, 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша кредитна установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
За змістом ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог статей 57-60 ЦПК України.
Як встановлено ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Згідно ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Матеріалами справи встановлено, що 11 травня 2005 року між Акціонерним поштово-пенсійним банком «Аваль», правонаступником якого за всіма правами та обов`язками є Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» (Кредитор), з одної сторони, та гр. ОСОБА_1 (Позичальницею), з другої сторони, було укладено кредитний договір №014/02-1/328-05, за умовами якого Кредитор видав Позичальниці кредит в сумі 10 000,00 доларів США, зі сплатою 15,0% річних за користування кредитними коштами, строком по 11.05.215 р. (а.с. 3).
Відповідачка частково сплачувала кредит та припинила виконання своїх зобов`язань. Сума заборгованості по кредитному договору №014/02-1/328-05 від 11.05.2005 року станом на 13.08.2015 року складає 6 901,24 доларів США, що за офіційним курсом НБУ станом на 13.08.2015 року становить 147 585,72 гривень, яка складається з:
- 1 452,09 доларів США, що за курсом НБУ станом на 13.08.2015 року становить 31 053,51. грн заборгованість за кредитом;
- 401,08 доларів США, що за офіційним курсом НБУ станом на 13.08.2015 року становить 8 557,25 гривень заборгованість по відсотках за кредитом;
- 5 048,07 доларів США, що за офіційним курсом НБУ станом на 13.08.2015 року становить 107 954,96 заборгованість за розрахунковою пенею.
Розмір заборгованості, який надав позивач в своїх розрахунках до позовної заяви, сумнівів щодо його правильності не викликає та відповідачкою не спростований.
Таким чином позов підлягає задоволенню.
У відповідності до ст. 88 ЦПК України сплачений судовий збір в сумі 1 475 грн 85 коп., який підтверджується документально, стягується з відповідачки на рахунок позивача (а.с. 2).
Керуючись статями 10, 11, 60, 88, 197, 209, 212-215, 218, 224-226 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити.
Рішення може бути оскаржене позивачем в строк 10 днів з дня отримання копії рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Харківської області через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області.

Заочне рішення може бути переглянуте Ізюмським міськрайонний судом Харківської області, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви відповідача про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку в строк 10 днів з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Харківської області через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області.

Головуючий: суддя - Т. В. Чальцева».

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до суду апеляційної інстанції. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І. С. Шаповалова