Справа № 940/371/23
Провадження № 2/364/105/23
У х в а л а

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

03.05.2023, суддя Володарського районного суду Київської області Моргун Г. Л.,

ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , № тел. : НОМЕР_2 )

представник позивача Неживок Ігор Вікторович ( адвокат, свідоцтво № 4761/10 від 26.01.2012, діє на підставі ордеру на надання правничої допомоги серії АІ № 1379738, адреса: АДРЕСА_2 )

до

держави Україна в особі Головного управління національної поліції України в Київській області ( , адреса: вул. Володимирська, 15, м. Київ, 01601, засоби зв`язку: не відомі);

держави України в особі Державної казначейської служби України (, адреса: вул. Бастіонна, 6, м. Київ, 01014, засоби зв`язку: не відомі)

про відшкодування шкоди ,

ВСТАНОВИЛА:

14.04.2023 позивач звернувся до Тетіївського районного суду Київської області. Після автоматизованого розподілу справа визначена в провадження судді Мандзюка С.В. 18.04.2023 задоволено заяву про самовідвід судді та передано справу до канцелярії суду для повторного перерозподілу. 18.04.2023 після повторного авторозподілу справу було визначено судді Косович Т.П. 19.04.2023 суддя подала заяву про самовідвід, яка була задоволена. В той же день у зв`язку з неможливістю утворити в Тетіївському районному суді Київської області склад суду за розпорядженням голови суду справу передано для розгляду до Володарського районного суду Київської області.

27.04.2023 справа № 940/371/23 надійшла до Володарського районного суду Київської області та за результатами автоматизованого розподілу була визначена судді Моргун Г.Л. Ознайомившись з матеріалами справи, суддя встановила, що така позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Позовна заява - це нормативний документ певної форми, що пред`являється позивачем до суду в установленому законом порядку. Такий документ завжди містить вимогу позивача про захист своїх інтересів чи прав. Якщо говорити іншими словами, позов - це звернення до суду, з проханням захистити гарантовані законом інтереси, що були порушені. Як і інші документи, позовна заява має певну форму та структуру, в протилежному випадку, провадження по справі не може бути відкрито.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими способами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

ОСОБА_1 у своєму позові просить стягнути з держави Україна в особі Державної казначейської служби України моральну шкоду та збитки завдані йому процесуальними діями Головного управління національної поліції України в Київській області . Звертаючись до суду, позивач зазначає, що за фактом ДТП 23.05.2022 до ЄРДР за № 0001070 внесені відомості, за ознаками кримінального правопорушення визначеного ч. 1 ст. 286 КК України, вказує, що в події за якою внесені відомості до ЄРДР відсутній склад кримінального правопорушення та вважає, що кримінальне провадження можливо закрите. Таким чином станом на момент звернення позивача до суду він припускає порушення його прав, не вказуючи відповідний процесуальний документ про закриття кримінального провадження з нереабілітуючих підстав. Натомість, відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Частиною 3 ст.175 ЦПК України визначено перелік відомостей, які повинна містити позовна заява.

Зокрема, позовна заява повинна містити: обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються ; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як зазначає Пленум Верховного Суду України у постанові № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Позивач стверджує, що йому була завдана шкода незаконними діями органами досудового слідства, однак на ствердження зазначених обставин не надав суду відповідних доказів, як то письмових, електронних тощо.

Разом з тим, порушуючи питання про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, позивачем не повно викладено обставини справи з зазначенням посилань на відповідні докази щодо спричинення йому моральної та матеріальної шкоди та відповідного розрахунку, згідно якого позивач оцінив свої моральні страждання. Порядок відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, чітко встановлюється відповідним законодавчив актом. Поняття, порядок, розмір відшкодування такої шкоди передбачений Законом України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду».

Позовна заява містить лише загальні посилання на наявність підстав, на думку позивача, для відшкодування матеріальної і моральної шкоди, та відповідно, не містить відомостей в чому саме полягає заподіяна останньому шкода.

Таким чином, заява має містити відомості про розмір сум, щодо яких заявлено вимоги, з відповідними розрахунками і обґрунтуванням та докази, що підтверджують позов, отже до заяви повинні бути додані необхідні документи, наприклад, докази причино-наслідкового зв`язку між « душевними стражданнями» позивача та діями, бездіяльністю або рішеннями відповідача.

Тягар доведення неможливості надати такі докази покладено на позивача або ж позивач повинен зазначити причини, які б звільнили його від обов`язку щодо доказування правомірності звернення до суду з даним позовом. Стаття 81 ЦПК закріплює правило, за яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Усупереч п. 5 ч. 3 ст. 175 та ч. 5 ст. 177 ЦПК України у позовній заяві не зазначені докази, які б підтверджували вказані вище обставини, не зазначено розрахунку суми стягнення матеріальної та моральної шкоди у заявленому ним розмірі. Позивачем взагалі не вказано, з яких міркувань він виходить, визначаючи розмір відшкодування матеріальної і моральної шкоди, та якими обґрунтуваннями і доказами це підтверджується, при цьому, він не зазначає і не надає можливих доказів та розрахунків.

Постановою Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31березня 1995року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно моральна шкода може полягати у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків (п. 3).

При цьому, пунктом вказаної 4 Постанови визначено, що у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, у чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується, окрім вказівки на те, у чому полягає ця шкода та якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві.

У разі недотримання позивачем зазначених вимог суд вправі залишити позовну заяву без руху.

Окрім того позивачем не дотримано положення ч.4 ст. 177 ЦПК України, яка зазначає, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Також позивач посилається на різні статті Цивільного кодексу України: 1174 (відшкодування шкоди, завданої посадовою або службовою особою органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування), 1176 (відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду); на загальні підстави відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (стаття 22), а також на Закон України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду».

Натомість, у позовній заяві відсутнє обґрунтування заявлених позовних вимог на підставі наведених позивачем норм законодавства.

А відтак позивачу слід чітко визначити підстави, за якими він звертається у даному конкретному випадку з вимогою про відшкодування шкоди, завданої відповідачами та (або) їх посадовими особами. Оскільки зі змісту позовної заяви , які саме дії органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду щодо нього він вважає незаконними.

Відповідно до частини 2 даної статті в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивач, усуваючи недоліки, повинен подати позовну заяву у новій редакції, з дотриманням приписів ст. ст. 175, 177 ЦПК України, в якій зазначити: чіткі підстави, за якими позивач звертається з вимогою про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої відповідачами та (або) їх посадовими особами з обґрунтуванням заявлених вимог відповідно до чинного законодавства; з яких міркувань позивач виходив, визначаючи розмір такої шкоди та якими доказами це підтверджується; якими конкретними неправомірними діями чи бездіяльністю відповідачів та (або) їх посадових осіб, позивачу заподіяно матеріальну та моральну шкоди та чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних страждань або втрат немайнового характеру; надати до суду процесуальний документ, на ствердження обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги тощо. Одночасно позивач повинен надати докази сплати судового збору, або навести підстави його звільнення від сплати.

Слід зауважити, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно з практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

При цьому враховую позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, пункту 55 справи "Креуз проти Польщі", що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuzv. Poland" N 28249/95).

З огляду на встановлені обставини та наведені вимоги закону, подану позовну заяву слід залишати без руху та надати позивачу строк для усунення виявлених недоліків. Роз`яснити положення ч. 3 ст. 185 ЦПК України, за якими в разі, якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 до держави Україна в особі Головного управління національної поліції України в Київській області; держави України в особі Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі суду недоліки позовної заяви в десятиденний строк з дня отримання її копії.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання позивачем ухвали суду у зазначений строк, позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Копію ухвали направити позивачу та його представнику не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Г. Л. Моргун