Провадження № 2/734/5/23 Справа № 734/616/22
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

13 березня 2023 року смт. Козелець

Козелецький районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді - Домашенка Ю.М.,

секретар судового засідання - Гузенко Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» (далі - Позивач) звернулося до Козелецького районного суду Чернігівської області з позовом до ОСОБА_1 (далі - Відповідач) про стягнення заборгованості.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 21.08.2020 між Позивачем та Відповідачем укладено Договір оренди майна з правом викупу № 012, шляхом обміну електронними повідомленнями та приймання (акцепту) умов, підписаний у порядку, визначеному ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію». Відповідно до умов Договору Позивач передав Відповідачу в строкове платне володіння та користування майно, а саме, мобільний телефон Samsung Galaxy A71 6/128 GB Blue (SM-A715FZBUSEK) з наступним переходом права власності на зазначене майно Відповідачу. Вартість майна становила 39042 грн., строк оренди - 18 місяців, щомісячний платіж за Договором - 2169 грн. Свої зобов`язання за Договором Позивач виконав у повному обсязі, а саме, надав у користування майно, натомість Відповідач свої зобов`язання за Договором не виконує та не вносить орендні платежі, в зв`язку з чим утворилася заборгованість, яка Відповідачем у добровільному порядку не погашена. Враховуючи, що Відповідач не виконує належним чином зобов`язань за Договором оренди від 21.08.2020 Позивач просить стягнути з Відповідача заборгованість в розмірі 111920.40 грн. та судові витрати.

Ухвалою судді Козелецького районного суду Чернігівської області від 18.05.2022 відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Представник Відповідача подала відзив на позовну заяву, згідно з яким зазначений спірний Договір ні власноручно, ні жодним іншим способом, в тому числі електронним, не підписувала, об`єкт оренди не отримувала, гроші за об`єкт оренди не оплачувала та жодної заявки на отримання майна у Позивача не направляла. Крім того, в Договорі чітко не вказано, які саме Правила (найменування Правил, № та дата прийняття) застосовуються до вказаного Договору. Також Позивачем не доведено факт отримання Відповідачем майна через ТОВ «Нова Пошта» та те, що об`єкт оренди є власністю Позивача, в зв`язку з чим представник Відповідача просить відмовити в задоволенні позовних вимог.

Представник Позивача подав клопотання про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав.

Представник Відповідача також подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги не визнала.

Під час судового розгляду цивільної справи встановлено, що 21.08.2020 між Позивачем та Відповідачем укладено Договір оренди майна з правом викупу № 012, відповідно до умов якого Позивач передав Відповідачу в строкове платне володіння та користування майно, а саме, мобільний телефон Samsung Galaxy A71 6/128 GB Blue (SM-A715FZBUSEK) з наступним переходом права власності на зазначене майно Відповідачу.

Відповідно до п. п. 2, 3 Договору вартість об`єкта оренди складає 39042 грн. Передача об`єкта оренди здійснюється за товарно-транспортною накладною або іншим документом, що підтверджує факт передачі об`єкта оренди у користування. Сплата орендної плати у розмірі 2169 грн. здійснюється Відповідачем до 21-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення Договору протягом усього строку оренди, який становить 18 місяців, де днем внесення останнього платежу є 21.02.2022.

Згідно з реєстром (переліком) адресатів (одержувачів) ТОВ «Нова Пошта», зазначений об`єкт оренди - мобільний телефон Samsung Galaxy A71 6/128 GB Blue (SM-A715FZBUSEK) Відповідач отримала 25.08.2020.

Відповідно до роздруківки послідовності дій Позивача та клієнта - Відповідача щодо укладення договору № 012 від 21.08.2020, вбачається, що 20.08.2020 о 19.46 год. через особистий кабінет Відповідачем особисто ініційовано вхід до особистого кабінету, в подальшому відбулось заповнення заявки/завантаження документів, надано необхідну інформацію для вчинення електронного правочину, отримано повідомлення про прийняте рішення шляхом надсилання смс-повідомлення, здійснено ознайомлення з офертою (шляхом обрання опції «підписати»), підписання електронного повідомлення одноразовим ідентифікатором 21.08.2020 о 14.33 год. та підтвердження вчинення правочину шляхом відправлення в емейл електронного договору.

Так, згідно з розрахунком Позивача заборгованість Відповідача станом на 28.01.2022 становить 111920.40 грн. та складається із 36873 грн. - заборгованості по орендних платежах; 17568.90 грн. - заборгованості за пенею; 39042 грн. - заборгованості по вартості викупу майна Об`єкта оренди; 18436.50 грн. - заборгованості по штрафам за розірвання договору 50 % від прострочених орендних платежів.

13.01.2022 за вих. № б/н Позивачем направлено Відповідачу повідомлення-вимогу щодо одностороннього розірвання договору та стягнення заборгованості в судовому порядку.

Статтею 202 ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори).

Відповідно до ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом ст. 208 ЦК України у письмовій формі належить вчиняти правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу (які сторонами вчиняються усно та виконуються повністю у момент їх вчинення).

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 ЦК України).

В силу ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно зі ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Із положень ч. 1 ст. 634 ЦК України слідує, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Статтею 3 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі; електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору;

Частиною 3 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачено, що електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-комунікаційних системах.

Із положень ч. 6 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» вбачається, що відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана, зокрема, шляхом надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку,передбаченому статтею 12 цього Закону.

За змістом ч. 11 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» покупець (замовник, споживач) повинен отримати підтвердження вчинення електронного правочину у формі електронного документа, квитанції, товарного чи касового чека, квитка, талона або іншого документа у момент вчинення правочину або у момент виконання продавцем обов`язку передати покупцеві товар. Підтвердження вчинення електронного правочину повинно містити такі відомості: умови і порядок обміну (повернення) товару або відмови від виконання роботи чи надання послуги; найменування продавця (виконавця, постачальника), його місцезнаходження та порядок прийняття претензії щодо товару, роботи, послуги; гарантійні зобов`язання та інформація про інші послуги, пов`язані з утриманням чи ремонтом товару або з виконанням роботи чи наданням послуги; порядок розірвання договору, якщо строк його дії не визначено.

В силу ч. 12 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі.

Згідно з ч. 13 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи. Докази, подані в електронній формі та/або у формі паперових копій електронних повідомлень, вважаються письмовими доказами згідно із статтею 64 Цивільного процесуального кодексу України.

Якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання:електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів (ст. 12 ЗУ «Про електронну комерцію»).

Статтею 655 ЦК України встановлено, що за договором купівлі -продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Відповідно до ст. 705 ЦК України за договором найму-продажу до переходу до покупця права власності на переданий йому продавцем товар покупець є наймачем (орендарем) цього товару. Покупець стає власником товару, переданого йому за договором найму-продажу, з моменту оплати товару, якщо інше не встановлено договором.

Із положень ст. 759 ЦК України слідує, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди).

Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів.

За своїми правовими ознаками договір найму-продажу є консенсуальною, двосторонньою та відплатною угодою, при укладенні якої наймач (орендар) передає покупцю товар у користування за плату з правом його викупу та набуває право вимоги оплати товару з розстроченням платежу, а покупець несе зобов`язання прийняти та оплатити товар.

Такий договір є змішаним договором, оскільки він містить елементи купівлі-продажу та майнового найму. Договір найму-продажу між фізичною та юридичною особою має бути укладений у письмовій формі та підписаний сторонами.

Сторони вправі укласти договір найму-продажу в електронній формі шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Цей договір скріплюється електронним підписом сторін і прирівнюється до письмового договору.

Із матеріалів справи вбачається, що Договір оренди майна з правом викупу № 012 від 21.08.2020 сторонами укладено в електронній формі шляхом обміну електронними повідомленнями та підписали електронну форму цього договору за допомогою електронного підпису.

Згідно з п. 5.1 Правил надання майна в оренду ТОВ «Будинок Комфорту», сплата орендної плати здійснюється орендарем щомісячно відповідно до графіку платежів, узгодженого сторонами у договорі.

Із наданого Позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що Відповідач не вносила орендну плату у зв`язку з чим утворилась заборгованість в розмірі 36873 грн., яка підлягає стягненню з Відповідача на користь Позивача.

Відповідно до п. п. 8.4 та 8.5 Правил за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця штраф у сумі 75 грн. за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за договором оренди майна.

У разі не здійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення договору орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати цей договір, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язаний сплатити вже нараховану орендну плату та додатково - штраф у розмірі 50 % від вартості загальної суми прострочених орендних платежів за Договором оренди майна з правом викупу та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною в договорі оренди майна з правом викупу.

Позивач, пред`являючи вимоги про стягнення заборгованості, просив, крім простроченого заборгованості по орендних платежах, стягнути пеню та штраф за розірвання договору 50 % від прострочених орендних платежів.

Обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, Позивач посилається на Правила надання майна в оренду ТОВ «Будинок Комфорту».

При цьому, матеріали справи не містять належних підтверджень того, що саме ці Правила розуміла Відповідач, ознайомилася та погодилася з ними, підписуючи договір. Крім того, зазначені Правила Відповідачем не підписані.

За таких обставин надані позивачем Правила надання майна в оренду не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачкою договору оренди з правом викупу, в зв`язку з цим до спірних правовідносин не можуть бути застосовані правила ч. 1 ст. 634 ЦК України, які регламентують правові засади договору приєднання.

Наведена правова позиція сформульована Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 03.07.2019 (справа № 342/180/17), яка, в силу положень ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», підлягає врахуванню усіма іншими судами при застосуванні таких норм права.

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ч. 1 ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності.

Правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється у письмовій формі. Правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання, вчинений із недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 547 ЦК України).

Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до п. 5 Договору за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця штраф у сумі 75 грн. за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за договором оренди майна.

За змістом ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Частиною 1 ст. 612 ЦК України передбачено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Аналіз вказаних норм права дає підстави для висновку, що зобов`язання за договором повинні виконуватися сторонами належним чином відповідно до його умов, а також вимог актів цивільного законодавства.

Виконання зобов`язання за кредитним договором може бути забезпечене неустойкою (штрафом, пенею), встановленою письмовим договором.

Боржник визнається таким, що прострочив виконання зобов`язання за договором, якщо він не приступив до його виконання, тобто не виконує дій, які випливають із змісту зобов`язання, в строки, встановлені договором.

Із розрахунку заборгованості вбачається, що на виконання зобов`язання за договором оренди з правом викупу Відповідач не сплачувала орендну плату та прострочила виконання грошового зобов`язання, а отже на користь Позивача підлягає стягненню сума пені в розмірі 17568.90 грн.

Водночас, враховуючи, що письмові умови договору оренди з правом викупу не визначають право Позивача на штраф за розірвання договору, а також те, що дані на підтвердження отримання повідомлення про одностороннє розірвання договору відсутні, то в частині вимог про стягнення 18436.50 грн. штрафу за розірвання договору оренди в розмірі 50 % від прострочених орендних платежів позов не може бути задоволений.

Відповідно до умов Договору оренди з правом викупу орендар набуває право власності на об`єкт оренди після сплати всіх орендних платежів, а тому вартість об`єкта оренди фактично включена до складу орендних платежів за договором. У зв`язку з цим задоволення позову в частині стягнення 39042 грн. вартості об`єкта оренди призведе до подвійного стягнення вартості набутого відповідачкою майна, тому в цій частині позовні вимоги є необґрунтованими і не підлягають задоволенню.

Враховуючи, вищевикладене, суд приходить до висновку про часткове задоволення заявлених позовних вимог.

Відповідно до приписів п. 3 ч. 1 ст. 141 ЦПК України, у разі часткового задоволення позову судовий збір покладається на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи наведене із Відповідача на користь Позивача необхідно стягнути 1206.84 грн. судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 258, 259, 265, 273, 354, 368 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» заборгованість у розмірі 54441 (п`ятдесят чотири тисячі чотириста сорок одну) гривню 90 копійок.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» судовий збір в розмірі 1206 (одну тисячу двісті шість) гривень 84 копійки.

Рішення може бути оскаржене до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення буде складено 17.03.2023.

Відомості про учасників справи:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» (01133, м. Київ, вул. Генерала Алмазова, буд. 13-А, кім. 200, адреса для листування: 01001, м. Київ, пр-кт. Ю. Гагаріна, буд. 23, а/с 57, ).

Відповідач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ).

Суддя Ю.М. Домашенко