ЄУН № 337/1407/23
Провадження № 2/337/637/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

8 травня 2023 року Хортицький районний суд м.Запоріжжя

У складі: судді Салтан Л.Г.

за участю секретаря Трегуб Т.В.

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Профіт Капітал» (04071, м. Київ, вул. Набережно-Лугова, 8) до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , що зареєстрована: АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

17.03.2023 року представник позивача ТОВ «Фінансова Компанія «Профіт Капітал» звернувся до суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № 2256577 від 03.08.2019 року у розмірі 18732,07 грн., посилаючись на неналежне виконання своїх зобов`язань з боку відповідача.

Ухвалою суду від 20 березня 2023 року було відкрито провадження по справі, справа призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні 18.04.2023 року о 09-00 год. з викликом сторін, відповідачці встановлений строк для подання відзиву на позовну заяву до першого судового засідання, але не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали.

У зв`язку з неявкою відповідачки у судове засідання, розгляд справи був відкладений, судове засідання призначено на 8 травня 2023 року на 10-00 год.

2 травня 2023 року через систему «Електронний Суд» від ОСОБА_1 надійшло клопотання ( вх. № 7217) , в якому вона просить припинити розгляд справи до закінчення воєнного стану, посилаючись на те, що наразі перебуває поза межами міста Запоріжжя, яке є прифронтовим.

3 травня 2023 року через систему «Електронний Суд» від ОСОБА_1 надійшло клопотання (вх. № 7220) , в якому вона просить припинити розгляд справи до закінчення воєнного стану, посилаючись на те, що наразі перебуває поза межами міста Запоріжжя, яке є прифронтовим, не має можливості отримати копії документів та через фінансову неспроможність укласти договір з адвокатом, який буде здійснювати захист її прав.

У судове засідання сторони не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, позивач у позові просив розглядати справу без його участі у разі неявки до судового засідання.

Згідно вимог ст.223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки. У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Вирішуючи питання щодо можливості розгляду заявленого клопотання у відсутність учасників провадження, що не з`явились до судового засідання суд враховує, що Європейський суд з прав людини у справі "Юніон АліментаріаСандерс С.А. проти Іспанії" ("AlimentariaSandersS.A. v. Spain", рішення від 7 липня 1989 року, заява №11681/85, п. 35) зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86). Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини- в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»). Європейський суд з прав людини наголошував, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною третьою статті 13 ЦПК України визначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Також суд враховує, що відповідно до статті 64 Конституції України конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.

В умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень. Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені статтями 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 цієї Конституції.

Статтею 55 Конституції України передбачено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з частиною першою статті 10 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Отже, навіть в умовах воєнного стану конституційне право на судовий захист не може бути обмежене, внаслідок чого суди продовжують здійснювати правосуддя.

Згідно зі статтями 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Отже, що само по собі посилання на діючий військовий стан в Україні без наведення конкретних перешкод явки до суду та підтвердження їх відповідними, не є безумовною підставою для відкладення судового засідання з огляду на відсутність активних бойових дій в м. Запоріжжі і збереження контролю Української влади за ситуацією в м. Запоріжжі та забезпечення нею належних умов для здійснення правосуддя та можливості дістатися до суду та організації відеоконферензв`язку з судом, а також приймаючи до уваги розумність строку розгляду справи в судах, враховуючи, що основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін чи їх представників, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні, суд вважає за можливе розглянути клопотання про зупинення розгляду справи у відсутність сторін , які не з`явилися до судового засідання.

Згідно ст.251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі:

1) смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво;

2) перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції;

3) призначення або заміни законного представника у випадках, передбачених статтею 63 цього Кодексу;

4) надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення;

4-1) звернення обох сторін з клопотанням про зупинення провадження у справі у зв`язку з проведенням медіації;

5) прийняття рішення про врегулювання спору за участю судді;

6) об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Відповідно до ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках:

1) перебування учасника справи на альтернативній (невійськовій) службі не за місцем проживання або на строковій військовій службі;

2) захворювання учасника справи, підтвердженого медичною довідкою, що виключає можливість явки до суду протягом тривалого часу;

3) перебування учасника справи у довгостроковому службовому відрядженні;

4) розшуку відповідача в разі неможливості розгляду справи за його відсутності;

5) призначення судом експертизи;

6) направлення судового доручення щодо збирання доказів у порядку, встановленому статтею 87 цього Кодексу;

8) звернення із судовим дорученням про надання правової допомоги, вручення виклику до суду чи інших документів до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави;

9) прийняття ухвали про тимчасове вилучення доказів державним виконавцем для дослідження судом;

10) перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Про вирішення питання про зупинення провадження по справі суд постановляє ухвалу.

Своє клопотання відповідачка ОСОБА_1 про зупинення провадження по справі відповідачка обґрунтовує тим, що в Україні введено воєнний стан, наразі вона перебуває поза межами міста Запоріжжя, яке є прифронтовим, не має можливості отримати копії документів та через фінансову неспроможність укласти договір з адвокатом, який буде здійснювати захист її прав.

Натомість аналіз ст.ст. 252 ЦПК України однозначно свідчить про те, що зупинення провадження по справі до закінчення воєнного стану допускається лише в тих випадках, коли сторона перебуває у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції або на альтернативній (невійськовій) службі не за місцем проживання або на строковій військовій службі.

Враховуючи, те що ОСОБА_1 не є особою, яка перебуває у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції або на альтернативній (невійськовій) службі не за місцем проживання або на строковій військовій службі, та неможливості обмеження в умовах воєнного стану конституційного права на судовий захист, суд не вбачає підстав для зупинення провадження по справі.

Разом з тим, у своєму клопотання відповідачка зазначає про необізнаність з матеріалами провадження та неможливості надання відзиву на позов.

У відповідності до частини першої статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Пунктом 3 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, встановлено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) - сукупність інформаційних та телекомунікаційних підсистем (модулів), які забезпечують автоматизацію визначених законодавством та цим Положенням процесів діяльності судів, органів та установ в системі правосуддя, включаючи документообіг, автоматизований розподіл справ, обмін документами між судом та учасниками судового процесу, фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, складання оперативної та аналітичної звітності, надання інформаційної допомоги суддям, а також автоматизацію процесів, які забезпечують фінансові, майнові, організаційні, кадрові, інформаційно-телекомунікаційні та інші потреби користувачів ЄСІТС.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина п`ята статті 14 ЦПК України).

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку (частина шоста статті 14 ЦПК України).

Із змісту вказаної процесуальної норми убачається, що для цілей цього кодексу офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

При цьому суд виходить з того, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник справи бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22), від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22), від 30 листопада 2022 року у справі № 725/486/22 (провадження № 61-7107 св22).

Разом з тим, враховуючи, що відповідачка у паперову вигляді позов з додатками не отримувала, електронні копії на її електронну адресу, зазначену у заявах про відкладення розгляду справи у зв`язку з бажання ознайомитися з матеріалами справи та у відповідних клопотаннях, були надіслані 1 травня 2023 року, з 2 травня 2023 року позивачка приєдналася до системи «Електронний суд», де в системі документообігу суду Д-3 приєднані сканкопії позову з додатками та інші документи справи, суд вважає, що встановлений 15-денний строк на подання відзиву наразі не сплинув, у зв`язку з чим вважає за доцільне відкласти розгляд справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. 251-252 ЦПК України , суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження по справі ЄУН № 337/1407/23 Провадження № 2/337/637/2023 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Профіт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості до закінчення воєнного стану - відмовити.

Розгляд справи відкласти на 22 травня 2023 року об 13-00 год.

Ухвала може бут оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

Суддя : Салтан Л.Г.