Провадження № 2/359/704/2023
Справа № 359/8613/22
УХВАЛА

23 березня 2023 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі

головуючого судді Муранової-Лесів І.В..

при секретарі Івковій Д.Л.,

за участі позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Борисполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання спільної сумісної власності подружжя та виділення частки у майні, -

встановив:

ОСОБА_1 у листопаді 2022 року звернулася до Бориспільського міцськрайонного суду з позовом про: скасування права власності на нерухоме майно ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 ; визнання будинку АДРЕСА_1 , спільною сумісною власністю сторін, визнання за позивачем право власності на частку спірного будинку.

24.01.2023 відповідачем до суду було подано зустрічну позовну заяву про поділ майна подружжя, відповідно до якої відповідач також просить: визначити за ним право власності на 1/2 частинку будинку , що знаходиться по АДРЕСА_1 , а також визнати об`єктом спільної сумісної власності подружжя земельну ділянку , що знаходиться по АДРЕСА_2 площею 0,1 га, а також здійснити поділ земельної ділянки, визнавши за кожною зі сторін право власності по цієї земельної ділянки.

Крім того в підготовчому засіданні представником відповідача адвокатом Власенком С.П. подано уточнену зустрічну позовну заяву, відповідно до якої змінено предмет позову, а саме: відповідач просить поділити в натурі житловий будинок та земельну ділянку площею 0,8 га, кадастровий номер :11:046:0005, які знаходяться по АДРЕСА_1 .

В підготовчому засіданні представник відповідача зазначив, що зустрічну позовну заяву готував інший представник, тому протягом трьох днів відповідач зможе доплатити судовий збір.

Представник позивача вважала, що зустрічна позовна заява не може бути прийнята до розгляду, якщо відповідачем не сплачений у повному розмірі судовий збір та звертає увагу, що уточнені позовні вимоги свідчать про те, що відповідач фактично визнає позовні вимоги позивача.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши зустрічну позовну заяву та додані документи, суд дійшов наступних висновків.

Так, до зустрічної позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору в сумі 7767 гривень, при цьому ціна позову в зустрічній позовній заяві не зазначена, а судовий збір, за її змістом сплачувався у розмір 3 розмірів прожиткового мінімумів доходів громадян для працездатних осіб.

Так, відповідно до вимог ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

При цьому за змістом підпункт 3 пункту 1 ч.2 цієї статті , яка передбачає ставки судового збору, судовий збір за подання позову про поділ майна при розірванні шлюбу становить - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 49 ЦПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно ч. 7 ст. 178 ЦПК України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Крім того частинами 2 та 3 ст. 193 ЦПК України визначено, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Зі змісту зустрічної позовної вимоги вбачається, що вона безпосередньо стосується предмету і підстав первісного позову, та виникла з одних правовідносин що і вимоги первісного позову щодо поділу спільно нажитого майна подружжя.

Отже, спільний розгляд зустрічного та первісного позову є доцільним.

Разом із з цим за зустрічним позовом, у тому числі з урахуванням уточнення предмету зустрічного позову, відповідачем заявлено вимогу майнового характеру, а такому ціна позову має визначитися з вартості частини спірного (відшукуваного) нерухомого майна (житлового будинку та земельної ділянки).

Разом із цим відповідачем ціна позову не визначена, відомості про вартість спірних житлового будинку та земельної ділянки в зустрічній позовній заяві та додатках відсутні.

Тому суд позбавлений можливості перевірити правильність сплаченого судового збору, який має становити 1% від ціни позову, але не менше 3 розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб, який станом на 1 січня 2023 року становить 2684 гривні, а 3 розміри, відповідно, 8052 гривні. Таким чином, за відсутності реальної оцінки спірного нерухомого майна, вартість якого, на переконання суду є істотною, слід дійти висновку, що за таких обставин розмір сплаченого судового збору має становити у визначеному законодавцем розмірі (8052 гривні), а відповідачу належить доплатити судовий збір на вищевказану суму.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.49,175,177,185,193-194,353 ЦПК України,

ухвалив:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя залишити без руху та надати строк 5 (п`ять) днів з дня отримання позивачем за зустрічним позовом (його представником) копії ухвали для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених в ухвалі недоліків, зустрічна позовна заява буде вважатись не поданою та повернута відповідачу.

Ухвала суду самостійному апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Муранова-Лесів