Справа № 226/191/23
Провадження № 2/226/27/2023
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня 2023 року Димитровський міський суд Донецької області у складі:

головуючої - судді Клепка Л.І.

за участю секретаря Філіпповської Т.Г.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Мирноград Донецької області справу за позовом ОСОБА_1 до Мирноградської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого на підставі ордеру та договору про надання правової допомоги діє адвокат Малькевич Є.А., звернувся до суду з позовом до Мирноградської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , яка згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого 14.09.1998 року ДП УЖКГ Міністерства вугільної промисловості України, належала їй та її чоловікові, а його батькові - ОСОБА_3 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 , на праві спільної сумісної власності. Після смерті батька спадщина, до складу якої входила частка вказаної квартири, не оформлялася, оскільки мати вважалася такою, що фактично прийняла спадщину, оскільки на момент смерті чоловіка проживала разом з ним і була зареєстрована в зазначеній квартирі. Будучи єдиним спадкоємцем за законом після смерті матері та бажаючи отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, він в січні 2023 року звернувся до Мирноградської державної нотаріальної контори, де йому було роз`яснено, що ним пропущено встановлений законом строк на прийняття спадщини та запропоновано звернутися до суду з питання його продовження.

Зазначаючи на те, що пропуск ним строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини був пов`язаний з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, викликаними введенням в Україні з 24.02.2022 року воєнного стану, бойовими діями, закриттям доступу до спадкових реєстрів, позивач просить суд надати йому два місяці додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Будучи належним чином повідомленими про час і місце судового розгляду справи, сторони в судове засідання не з`явилися, надали суду заяви про розгляд справи у їх відсутність.

Надавши оцінку дослідженим доказам, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, виходячи з такого.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , яка за твердженнями позивача є його матір`ю (а.с.10). Документу на підтвердження родинних стосунків позивачем суду не надано.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира загальною площею 42,2 кв.м, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка згідно свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 14.09.1998 року, виданого Державним підприємством Управління житлово-комунального господарства Міністерства вугільної промисловості України, належала їй та її чоловікові ОСОБА_3 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_4 , на праві спільної сумісної власності (а.с.8,9,11).

Згідно інформаційних довідок зі Спадкового реєстру, наданих на вимогу суду Мирноградською державною нотаріальною конторою, спадкові справи ні після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , ні після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , не відкривалися (а.с. 30-35).

Згідно письмової відповіді державного нотаріуса Мирноградської державної нотаріальної контори №53/01-16 від 25.01.2023, наданої за зверненням позивача щодо отримання спадщини після смерті ОСОБА_2 , позивачу роз`яснено, що ним пропущено строк звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, передбачений ст.1270 ЦК України, і у зв`язку з цим запропоновано звернутися до суду з питання продовження строку для прийняття спадщини або встановлення факту сумісного проживання із спадкодавцем ( а.с.12).

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Отже, закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 року у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Як вказує позивач, причиною пропуску ним строку на звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини стали воєнний стан, запроваджений в Україні з 24.02.2022 року Указом Президента України №64/2022, бойові дії, закриття доступу до спадкових реєстрів, які він відносить до об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для спадкоємця.

Натомість, конкретної причини, яка б унеможливлювала або перешкоджала подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини протягом встановленого законом шестимісячного строку, позивач не зазначає і безспірних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини суду не надає.

Між тим, сам факт запровадження воєнного стану в Україні у зв`язку зі збройною агресією російської федерації без обґрунтування неможливості звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у встановлені законом строки не можна безумовно вважати поважною причиною його пропуску.

До того ж, згідно Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України зі змінами, внесеними Наказом Міністерства юстиції від 11.03.2022 №1118/5, в умовах воєнного або надзвичайного стану спадкова справа заводиться за зверненням заявника будь-яким нотаріусом України, незалежно від місця відкриття спадщини та відсутності доступу до Спадкового реєстру.

За загальним правилом, при заведенні спадкової справи нотаріус має вчинити ряд обов`язкових дій, які пов`язані з функціонуванням Спадкового реєстру, зокрема, перевірити наявність/відсутність раніше заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту, та зареєструвати спадкову справу у Спадковому реєстрі. Разом з тим, згідно вказаного Порядку в умовах воєнного стану нотаріус може завести спадкову справу без використання Спадкового реєстру (якщо доступ обмежено), а коли доступ до Спадкового реєстру буде відновлено, нотаріус протягом п`яти робочих днів має перевірити наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору та заповіту. У випадку виявлення нотаріусом раніше заведеної спадкової справи, спадкова справа, яка була заведена без реєстрації в Спадковому реєстрі, має бути передана нотаріусу, що завів спадкову справу раніше. Забороняється лише видача свідоцтва про право на спадщину у спадковій справі, заведеній без використання Спадкового реєстру, до її реєстрації у Спадковому реєстрі. Отже, доводи позивача про відсутність у нотаріусів під час воєнного стану доступу до Спадкового реєстру, як одну із причин несвоєчасного звернення ним до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини та її поважність, суд також вважає безпідставними.

Окремо слід зазначити, що з початку введення в Україні воєнного стану Мирноградська міська територіальна громада, на території якої проживає позивач, ні в тимчасовій окупації, ні в зоні активних бойових дій, що б унеможливлювало роботу державних органів та об`єктивно перешкоджало позивачу реалізації своїх спадкових прав у строк, передбачений статтею 1270 ЦК України, не перебувала.

Зупинення перебігу строку на прийняття спадщини та можливість встановлення інших правил щодо строку прийняття спадщини, зокрема визначеними Постановою Кабінету Міністрів України №164 від 28.02.2022 без внесення у встановленому законом порядку відповідних змін до норм Цивільного Кодексу, як основного акту цивільного законодавства України, не передбачено, про що зазначає і Верховний Суд в постанові від 25.01.2023, прийнятій у справі N 676/47/21, провадження N 61-8014св22.

Згідно ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Оскільки позивач не надав суду належних, допустимих і достатніх доказів та не довів наявності об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які б перешкоджали поданню заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк, правила частини третьої статті 1272 ЦК України не можуть бути застосовані. У зв`язку цим суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини та задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 4, 10 - 13, 76 - 81, 263 - 265, 273, 352, 354 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Мирноградської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Димитровський міський суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Л.І.Клепка