КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

20 березня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Махлай Л.Д.

суддів Немировської О.В., Ящук Т.І.

у/н справи № 752/24812/20 № а/п 22-ц/824/5097/2023
Головуючий у суді першої інстанції: Чередніченко Н.П.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Махлай Л.Д.

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 26 жовтня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 26.10.2022 в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, 29.12.2022 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали апеляційну скаргу, в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12.01.2023 вказані у клопотанні причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнано неповажними, апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 26.10.2022, із зазначенням інших підстав для поновлення строку, протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

На виконання вимог ухвали суду, 09.03.2023 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали заяву, в якій просить поновити строк апеляційного оскарження, посилаючись на те, що в судовому засіданні було обговорено тільки питання щодо адреси, на яку потрібно надсилати рішення суду. В суді було повідомлено, що в них немає електронної пошти та зручніше буде направляти на поштову адресу. Представником Ткаченком Ю.Б. , який є представником лише ОСОБА_1 було додатково надано електрону адресу. Вказують, що вони є внутрішньо переміщеними особами та проживають за межами міста. Адвокат Ткаченко Ю.Б. був залучений по вказаній справі на представництво інтересів у суді першої інстанції та у адвоката не було повноважень в будь - якій комунікації та проведення дій після винесення рішення суду, а тому у адвоката не було обов`язку отримувати рішення суду.

У доповненнях до клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження посилаються, що вони не користуються сучасними інформаційними технологіями та не мають електронної пошти, ОСОБА_1 є маломобільною особою з інвалідністю 2 групи довічно і не має можливості приїжджати до суду. Він з самого початку розгляду справи просив надсилати усю кореспонденцію на поштову адресу за місцем реєстрації. Також наголошували, що якщо у суду відсутні кошторисні призначення з оплати послуг із пересилання, то вони можуть прибути до суду за будь - якими документами особисто.

Вважаю, що викладені у заяві причини пропуску строку на апеляційне оскарження слід визнати неповажними виходячи з наступного.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.12.2020 у справі № 521/2816/15-ц (провадження № 61-14230сво18) зроблено висновок про те, що: «апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарження не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Доводи апелянтів про те, що у адвоката Ткаченко Ю.Б. після проголошення рішення не було обов`язку отримувати рішення суду чи консультувати з питання надання або ознайомлювати його з ним не можна визнати поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження виходячи з наступного.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

В дорученні для надання безоплатної вторинної правової допомоги, яке міститься в матеріалах справи (а.с. 102 т. 3) не зазначено застереження або обмеження представлення інтересів після ухвалення рішення у справі. Дія доручення припиняється у випадках, передбачених п. 1 - 4 ч. 1 ст. 23 та п. 1 - 4 ч. 1 ст. 24 Закону України «Про безоплатну правову допомогу»

Посилання на довідку Правобережного київського міського центру з надання безоплатної вторинної допомоги, що повноваження адвоката по справі були закінчені в момент винесення рішення суду не можуть бути поважною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки адвокат отримав копію рішення як представник, а вручення процесуального документу представнику не зумовлює іншого початку перебігу строку на апеляційне оскарження для особи, яку він представляє.

Заявники не навели будь - яких поважних причин, що стали перешкодою в отриманні рішення суду ними своєчасно, якщо вони бажали його отримати особисто.

Заявники фактично по іншому виклали обставини, але не зазначили інших поважних причин, які стали об`єктивною обставиною неможливості подачі апеляційної скарги у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Оскільки причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст. 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 26 жовтня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Ухвала може бути оскаржена протягом тридцяти днів у касаційному порядку до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Головуючий

Судді