Справа № 355/2120/21
Провадження № 2/355/70/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2023 року

Баришівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Червонописького В.С.,

секретаря судового засідання Котенко Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в с. Баришівка Київської області за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного Товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг №б/н від 07.12.2017 у розмірі 24 796,70 грн. Разом з позовною заявою подано клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, за вісдсутності позивача та не заперечував проти ухвалення заочного рішення.

На виконання вимог п. п. 2, 3 ч.3 ст.265 Цивільного процесуального кодексу України суд зазначає заяви та клопотання, що подавались під час судового розгляду справи, інші процесуальні дії у справі.

04.01.2022 у відповідь на запит Відділ обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби України, до суду надійшла відповідь про те, що місцепроживання відповідача зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 15 серпня 2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

28.11.2022 від ОСОБА_2 надійшов лист з повідомленням про те, що відповідач по даній справі помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та надала копію свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 від 21.10.2019.

10.01.2023 ухвалою суду витребувано у від Баришівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області належним чином завірену копію актового запису № 540 від 21 жовтня 2019 року про смерть ОСОБА_1 .

15.02.2023 від Баришівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області надійшов Повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть від 11.02.2023 та копія Актового запису про смерть №540 від 21.10.2019 відносно відповідача ОСОБА_1 .

Позивач в судове засідання не з`явився, причини неявки суд не повідомив. В процесі розгляду справи позивач про розгляд справи повідомлявся належним чином шляхом направлення поштової кореспонденції, електронних листів. В матеріалах справи наявні клопотання позивача пр розгляд справи без його участі.

Суд розглядає дану справу за правилами загального позовного провадження.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини.

07.12.2017 між ОСОБА_1 та позивачем підписано Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг.

На підставі укладеного Договору Відповідач отримав кредит у розмірі 8000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка НОМЕР_2 .

Станом на 31.03.2020 у відповідача прострочення зобов`язання із сплати щомісячного мінімального платежу за Договором сягнуло понад 90 днів, у зв`язку з чим, на підставі положення п.п.5.16 п.5 Розділу II Умов, відбулось Істотне порушення Клієнтом зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. Банк 31.03.2020 року направив повідомлення «пуш» про істотне порушення умов Договору та про необхідність погасити суму заборгованості.

У зв`язку з тим, що в добровільному порядку заборгованість погашено не було, 22.12.2021 позивач звернувся до суду.

В матеріалах справи наявна копія актового запису про смерть №540 від 21.10.2019, відповідно до якого ОСОБА_1 помер у віці 43 роки ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З цього приводу суд зазначає наступне.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (статті 1216, 1218 Цивільний кодекс України).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша-друга статті 1220 Цивільний кодекс України).

Відповідно до статті 1217 Цивільний кодекс України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (частини перша, третя статті 1268 Цивільний кодекс України).

Також статтею 1241 Цивільний кодекс України встановлено право осіб на обов`язкову частку у спадщині.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦПК України).

Крім того, відповідно до частини третьої статті 1296 Цивільний кодекс України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Аналіз норм статей 1216, 1218, 1219, 1231, 1268, 1269, 1296, 1297 Цивільний кодекс України дає підстави для висновку про те, що спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, реалізувавши які, спадкоємець, незалежно від отримання ним свідоцтва про право на спадщину, набуває прав на спадкове майно (право володіння, користування).

Особливості правового регулювання відносин між кредитором і спадкоємцями боржника регламентовані приписами статей 1281 і 1282 Цивільний кодекс України.

Статтею 1281 Цивільний кодекс України встановлено, що спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб.

Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.

Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.

Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

За змістом статті 1282 Цивільний кодекс України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

За змістом наведених вище норм матеріального права задоволення вимог кредитора спадкоємцями має відбуватись у межах вартості отриманого ним у спадщину майна. Тобто, до спадкоємців боржника обов`язок перед позикодавцями (кредиторами) спадкодавця виникає лише у межах, передбачених статтею 1282 Цивільний кодекс України, тобто в межах вартості майна, одержаного у спадщину. У разі неотримання від спадкодавця у спадщину майна, особа не набуває статусу спадкоємця, і як наслідок у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи.

Спадкування є способом безоплатного набуття майна, а тому стягнення боргів спадкодавця з його спадкоємців в межах вартості отриманої спадщини є справедливим по відношенню до законних інтересів та правомірних очікувань кредитора.

Урахування вартості спадщини дає підстави стверджувати, що спадкоємець може задовольнити вимоги кредитора спадкодавця за рахунок іншого власного майна, що не входить до складу спадщини, якщо успадковане майно становить для спадкоємця більший інтерес, ніж те власне майно, яке спадкоємець може передати кредитору в рахунок погашення заборгованості.

При вирішенні спору про стягнення з спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора встановленню підлягають обставини, пов`язані із з`ясуванням кола спадкоємців, належності спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, спадкової маси, вартості отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором встановленого законом строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника.

Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Вивчивши надані матеріали справи, суд прийшов до висновку про відсутність належних та допустимих доказів щодо кола спадкоємців, спадкової маси на час відкриття спадщини (спадкової маси), доказів на підтвердження того, що саме входило до складу спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_1 , вартості одержаного у спадщину майна спадкоємцями.

Враховуючи викладене, відсутні правові підстави для задоволення позову АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, враховуючи результати розгляду справи, судовий збір не підлягає відшкодуванню.

Керуючись ст.11, 526, 610, 625 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 83, 89, 141, 265, 268, ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: В. ЧЕРВОНОПИСЬКИЙ