провадження № 22-ц/824/6684/2023 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
УХВАЛА

про повернення апеляційної скарги

08 травня2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді -Березовенко Р.В.,
суддів:Лапчевської О.Ф., Мостової Г.І.,

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 23 січня 2023 року в справі за позовом Комунального підприємства Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 23 січня 2023 року позов задоволено частково.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 23 лютого 2023 року засобами електронного зв`язку направила апеляційну скаргу на адресу Київського апеляційного суду.

Для забезпечення апеляційного розгляду, перевірки обставин справи, дотримання строків на апеляційне оскарження, перевірки правових підстав для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, Київським апеляційним судом 27 лютого 2023 року було надіслано запит на електронну адресу Солом`янського районного суду м. Києва про витребування цивільної справи № 760/25004/21.

02 березня 2023 року апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 23 січня 2023 року надійшла на адресу Київського апеляційного суду засобами поштового зв`язку.

09 березня 2023 року матеріали вказаної цивільної справи надійшли на адресу Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 березня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху, надано строк для усунення недоліків.

Апелянта попереджено, що в разі невиконання вимог ухвали у визначений строк, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Згідно з супровідним листом Київського апеляційного суду від 15 березня 2023 року ухвала Київського апеляційного суду від 13 березня 2023 року про залишення апеляційної скарги без руху була направлена апелянтові на поштову адресу, вказану в апеляційній скарзі.

Конверт зі вкладенням, який надсилався на поштову адресу ОСОБА_1 , повернувся на адресу Київського апеляційного суду без вручення з зазначенням причини повернення «адресат відсутній за вказаною адресою».

Згідно з супровідним листом Київського апеляційного суду від 04 квітня 2023 року ухвала Київського апеляційного суду від 13 березня 2023 року про залишення апеляційної скарги без руху додатково була направлена апелянтові на електронну адресу, вказану в апеляційній скарзі.

Згідно звіту про доставку, копія ухвали Київського апеляційного суду від 13 березня 2023 року про залишення апеляційної скарги без руху була доставлена на електрону адресу ОСОБА_1 04 квітня 2023 року.

Відповідно до частини п`ятої статті 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Днем вручення судового рішення є день вручення судового рішення під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення (частина шоста статті 272 ЦПК України).

У той же час апеляційний суд бере до уваги, що апелянт використовував вказану вище електронну адресу для направлення кореспонденції по справі до суду першої та апеляційної інстанції, зокрема, й направлення апеляційної скарги засобами електронного зв`язку.

Згідно правового висновку Верховного Суду, викладеного в постанові від 20 січня 2023 року в справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22) «якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22)».

Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Ураховуючи вищевикладене, зважаючи на те, що ОСОБА_1 надала суду електронну адресу та використовувала її під час розгляду справи, слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

Отже, враховуючи викладене, з 05 квітня 2023 року розпочався перебіг п`ятиденного строку на виконання вимог ухвали суду.

При цьому, протягом строку, визначеного ухвалою Київського апеляційного суду від 13 березня 2023 року, апелянт вказані недоліки не усунула, з відповідною заявою до суду не звернулася.

Поряд з цим, клопотання апелянтки про відстрочення сплати судового до ухвалення судового рішення апеляційний суд вважає необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Так, відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з частиною 3 статті 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

В ухвалі від 08 вересня 2021 року по справі № 221/6875/19 Верховний Суд вказав, що підставою для відстрочення сплати судового збору може бути, наприклад, видана в установленому законом порядку довідка про доходи, про заробітну плату, пенсію (за попередній календарний рік), про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо. Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і строки, покладається на особу, яка подає скаргу.

Водночас апелянт, заявляючи клопотання про відстрочення сплати судового збору, не надала жодних належних та достатніх доказів на підтвердження її майнового стану, що б могло бути підставою для задоволення такого клопотання.

Відповідно до п.п. 1, 2, 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення суду у справі Жоффер де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р.).

Разом з тим, сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України»).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Отже, враховуючи викладене, судом апеляційної інстанції було вчинено всі можливі дії щодо повідомлення апелянта та його представника про залишення апеляційної скарги без руху. Однак, протягом строку, визначеного в ухвалі суду, апелянтом не було усунуто недоліки апеляційної скарги. А відтак, повернення апеляційної скарги, на думку апеляційного суду, у даному випадку, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Оскільки у зазначені строки апелянтом чи його представником вказані недоліки апеляційної скарги не виправлені, відповідно до вимог ст. ст. 185, 357 ЦПК України, апеляційну скаргу слід вважати неподаною та повернути апелянту.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання апелянтки ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 23 січня 2023 року в справі за позовом Комунального підприємства Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,- вважати неподаною та повернути апелянту.

Копію ухвали надіслати учасникам справи. Апелянту надіслати копію ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до неї матеріалами.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач: Р.В. Березовенко

Судді: О.Ф. Лапчевська

Г.І.Мостова