У Х В А Л А

Справа №338/70/18

01 березня 2023 року Богородчанський районний суд Івано-Франківської області

в складі : головуючого-судді Шишка О.А.,

з участю : секретаря Сіщук Г.Б.,

в ході розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Богородчани цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу будинковолодіння недійсним,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу будинковолодіння АДРЕСА_1 , укладеного 20 жовтня 2015 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

У судовому засіданні позивачка та її представник просили призначити у справі додаткову судово-почеркознавчу експертизу, згідно з клопотанням від 12.09.2022 року, на вирішення якої поставити питання: чи в договорі купівлі - продажу житлового будинку від 20 жовтня 2015 року, який був укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , що розташований по АДРЕСА_1 , в графі продавець підпис вчиняла ОСОБА_3 чи інша особа? Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Вважають, що висновок експертів за результатами проведення повторної судово-почеркознавчої експертизи від 09.06.2020 року суперечить науково-методичним рекомендаціям з підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень і при проведенні згадано експертизи не взято до уваги усі надані експертам зразки підпису від імені «Семак». Такий висновок вважають упередженим, необґрунтованим та таким, що суперечить матеріалам справи.

Представник відповідачки заперечив щодо призначення у справі додаткової судово-почеркознавчої експертизи, вважає клопотання безпідставним. Вказав, що стороною відповідача не наведено жодних фактів, які б свідчили про неповноту чи неясність попередніх висновків експерта. Вважає, що клопотання спрямоване на затягування судового розгляду, а тому просить відмовити в його задоволення.

Заслухавши позивачку, її представника, представника відповідачки, дослідивши матеріали справи, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до вимог ч.1, ч.2 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Судом, з метою з`ясування всіх обставин справи, за клопотанням позивачки було призначено 25 вересня 2018 року судово-почеркознавчу експертизу та 13 червня 2019 року повторну судово- почеркознавчу експертизу, висновки по яких містяться в матеріалах справи.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

В статті 102 ЦПК України зазначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини.

Відповідно до ст. 113 України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року N 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений, або має неконкретний характер.

Суд підкреслює, що статтею 103 ЦПК України передбачено саме право, а не обов`язок суду призначати у разі необхідності, додаткову чи повторну експертизу, тобто право призначити експертизу належить до дискреційних повноважень суду.

Також ст.106 ЦПК України визначено, що учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Відповідно до статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Згідно з вимогами ч.1 та ч.2 ст.76 КПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Суд звертає увагу, що наявні у справі висновки експертиз можуть бути оцінені з точки зору їх належності й допустимості в сукупності з іншими доказами у справі під час прийняття остаточного рішення у справі.

Оскільки позивачка, яка по суті не погоджуючись з результатом проведеної повторної судово-почеркознавчої експертизи не довела, що висновок судово-почеркознавчої експертизи є недостатньо обґрунтованим чи суперечить іншим матеріалам справи, чи при його складанні істотно порушені норми процесуального права, які регламентують призначення і проведення судової експертизи, зважаючи на те, що в матеріалах справи наявні два висновки судово-почеркознавчої експертизи, а доводи, викладені щодо призначення по справі додаткової судово- почеркознавчої експертизи можуть бути судом оцінені в сукупності з іншими доказами при винесені рішення по справі, суд вважає, що у задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст. 113, 258-259 ЦПК, суд

п о с т а н о в и в :

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про призначення додаткової почеркознавчої експертизи в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу будинковолодіння недійсним.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий О. А. Шишко