Номер провадження 2/725/11/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.03.2023 Першотравневий районний суд м.Чернівців

в складі:

головуючого судді Скуляк І. А.

при секретарі Ботнар Т.П.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Чернівці справу за позовом Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, 3, м. Київ, 03048) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , іпн. НОМЕР_1 ) про відшкодування завданої майнової шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач Департамент патрульної поліції звернувся до суду із зазначеною позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок, ДТП в якій просить стягнути з відповідача на користь Департаменту патрульної поліції майнову шкоду в розмірі 262 888,00 грн.

Від представника відповідача, до суду, через канцелярію суду, надійшло клопотання про закриття провадження по справі, у зв`язку з тим, що дана справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

В підготовче судове засідання сторони не з`явились. Від них до суду надійшли заяви про розгляд справи у їх відсутності.

На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України судове засідання проводилось без технічної фіксації.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що клопотання представника відповідача про закриття провадження по справі підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Проте, під час розгляду справи, судом встановлено, що даний позов не підлягає розгляду в суді в порядку цивільного судочинства з наступних підстав.

Так, обґрунтовуючи підстави звернення до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, представник позивача посилається на те, що водій ОСОБА_1 на законних підставах керував транспортним засобом «ISUZU D-MAX», номерний знак НОМЕР_2 (на синьому фоні), який належить на праві власності Департаменту патрульної поліції, скоїв ДТП, внаслідок якого транспортний засіб отримав механічні пошкодження.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Згідно із частиною першою статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ч. 1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

При розмежуванні юрисдикційних форм захисту порушеного права основним критерієм є характер (юридичний зміст) спірних відносин.

При цьому, статтею 5 КАС України встановлено право на судовий захист і передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

В той же час, згідно з п. 2 ч. 1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на спори з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Виходячи з цілісності та системного аналізу Кодексу адміністративного судочинства України можливо встановити наступні критерії визначення юрисдикції адміністративного суду у спорі: по-перше - наявність публічного характеру правовідносин, по-друге - хоча б однією стороною правовідносин є суб`єкт владних повноважень у зв`язку з виконанням владних управлінських функцій, по-третє - між сторонами виник спір, компетенція адміністративних судів на який поширена дією ст.19 КАС України і такий спір не віднесений до компетенції інших судів.

Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону України «Про Національну поліцію» служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

За змістом п. 17 ч. 1 ст.4 КАС України публічною службою є діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Зазначеними нормами права прямо передбачено, що служба в поліції є публічною службою.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач, перебуваючи на посаді, що відноситься до публічної служби, можливо завдав шкоди державі в особі Департаменту патрульної поліції шляхом пошкодження майна в період здійснення ним повноважень, пов`язаних з виконанням його службових обов`язків.

З огляду на вищезазначені вимоги Закону, вказані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, і питанням відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди, навіть якщо притягнення цієї особи до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди відбувається після її звільнення з служби.

Такий висновок зроблено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 5 грудня 2018 року у справі № 818/1688/16, в якій зазначено про відступ від раніше висловленої правової позиції у постановах від 10 квітня 2018 року у справі № 533/934/15-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 815/5027/15, від 3 жовтня 2018 року у справі № 755/2258/17 в аналогічних спорах.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 155 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Виходячи з предмету спору та суб`єктивного складу сторін, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для закриття провадження по справі за позовом Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 про відшкодування завданої майнової шкоди, оскільки заявлені вимоги, підлягають розгляду за правилами адміністративного судочинства в порядку, визначеному КАС України.

На підставі вищевикладеного та враховуючи те, що позовна заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, тому суд приходить до висновку, що провадження у справі слід закрити.

Керуючись ст. ст.19,186,260,354 ЦПК України, ст.ст.2,4,5,19 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Провадження по справі за позовом Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, 3, м. Київ, 03048) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , іпн. НОМЕР_1 ) про відшкодування завданої майнової шкоди, закрити.

Роз`яснити позивачу, що для вирішення даного спору він має право звернутися до Чернівецького окружного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці І. А. Скуляк