Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/2610/23
Провадження № 2/711/1169/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09.05.2023 м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Позарецька С.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася у Придніпровський районний суд м. Черкаси з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, який зареєстрований Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1094.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України).

Згідно із статтею 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суддею встановлено, що заяву подано з порушенням вимог цивільного процесуального законодавства. Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Як зазначено у частинах 1 та 5 статті 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Крім того, процесуальним законодавством визначено наступні види підсудності: загальна (стаття 27 ЦПК України), альтернативна (стаття 28 ЦПК України), підсудність справ за участю громадян України, якщо обидві сторони проживають за її межами (стаття 29 ЦПК України) та виключна (стаття 30 ЦПК України).

Відповідно до правил загальної підсудності, які встановлені у статті 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не встановлено законом.

Позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них (ч. 2 ст. 28 ЦПК України). Частинами 9 та 10 статті 28 ЦПК України визначено, що позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи). Позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

Таким чином, якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Вивчивши подану позивачем позовну заяву, вбачається, що зазначені положення закону не виконані. Так, з позовної заяви вбачається, що позивачка у ній зазначає місце проживання відповідача за адресою: АДРЕСА_1 . Така ж адреса фактичного місця проживання відповідача зазначена і у шлюбному договорі № 8815 від 12.09.2018, який укладено між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Вказані обставини не дають підстав для визначення підсудності цієї справи за Придніпровським районним судом м. Черкаси, враховуючи положення ч. 1 ст. 27 ЦПК України.

Крім того, з позовної заяви вбачається, що за час перебування у шлюбі, сторони спільних неповнолітніх дітей не мають.

До того ж, у позовній заяві позивачка зазначає місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , що відноситься до територіальної юрисдикції (підсудності) Придніпровського районного суду м. Черкаси.

Між тим, на запит суду, 04.05.2023 отримано відомості з Єдиного державного демографічного реєстру № 59557, відповідно до яких, позивачка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 зняття з реєстрації 25.10.2019. Таким чином, саме ця адреса є останнім відомим зареєстрованим місцем її проживання.

Вказана адреса відноситься до територіальної юрисдикції (підсудності) Чигиринського районного суду Черкаської області.

Суд звертає увагу на те, що позивачці слід керуватися положеннями Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» та Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні», оскільки сам по собі факт перебування особи позивача/відповідача/неповнолітньої дитини за певною адресою без реєстрації у встановленому законом порядку свого місця проживання чи місця перебування не дає підстав для звернення до Придніпровського районного суду м. Черкаси із даним позовом.

Так, позивачкою не наведено обставин та не надано письмових підтверджень, враховуючи приписи ч.ч. 2, 10 ст. 28 ЦПК України, які б давали право на звернення з даним позовом саме до Придніпровського районного суду м. Черкаси за правилами альтернативної підсудності.

Отже, на даний час відсутні підстави для визначення підсудності цієї справи за Придніпровським районним судом м. Черкаси, оскільки позивачкою не зазначено та не надано підтверджуючих відомостей в обґрунтування обставин, визначених ч. 1 ст. 27 та ч.ч. 2, 10 ст. 28 ЦПК України.

За таких підстав, позивачці слід усунути зазначені недоліки та подати до суду позовну заяву з дотриманням всіх вказаних вимог закону. Без підтвердження вказаних обставин, суддя не може вирішити питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк на усунення недоліків.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху та надати можливість позивачці належним чином оформити та подати до суду позов.

Крім того, позивачці слід роз`яснити її право звернутись до адвоката, чи особи, яка за законом має право на надання правничої допомоги, щодо оформлення та подання позовної заяви до суду.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 4, 19, 27, 28, 58-62, 174-177, 185, 258-261 ЦПК України суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - залишити без руху.

Позивачеві необхідно усунути, вказані у даній ухвалі недоліки, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня її отримання.

У випадку неусунення вказаних недоліків позовна заява буде визнана не поданою та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 09.05.2023.

Суддя: С. М. Позарецька