Справа № 372/37/23
Провадження 2-о-16/23
ухвала

Іменем України

28 лютого 2023 року Обухівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Сташків Т.Г.,

присяжних Кравченко І.О., Форманчука О.В.,

при секретарі Павлик А.В.,

за участю заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2 ,

представника заінтересованої особи Яроша С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Козинська селищна рада, як орган опіки та піклування, ОСОБА_3 , про визнання громадянина недієздатним, встановлення опіки над недієздатною особою,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Обухівського районного суду Київської області перебуває вказана цивільна справа.

28.02.2023 року від представника ОСОБА_3 адвоката Яроша С.В. до суду надійшло клопотання про залишення заяви без розгляду. Обґрунтовуючи клопотання представник зазначив, що заявник ОСОБА_1 не мала права на подання заяви про визнання ОСОБА_3 недієздатним, оскільки не проживала спільно з ним як член сім`ї та будучи його троюрідною сестрою не входить до кола близьких родичів. Крім того, вказав, що у провадженні Обухівського районного суду Київської області перебуває об`єднана справа № 372/3474/21 за заявою ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про визнання недієздатним ОСОБА_3 та призначення йому опікунів з такими самими вимогами, як і у даній цивільній справі. Звернення ОСОБА_1 до суду в січні 2023 року із окремою заявою про визнання ОСОБА_3 недієздатним та призначення її опікуном має ознаки зловживання процесуальним правом. Враховуючи викладене, просив суд залишити заяву ОСОБА_1 без розгляду.

У судовому засіданні заявник ОСОБА_1 та її представник адвокат Шапов С.О. заперечили щодо задоволення клопотання про залишення заяви без розгляду.

Представника ОСОБА_3 адвоката Яроша С.В. підтримав подане до суду клопотання, просив залишити заяву ОСОБА_1 без розгляду.

Вислухавши в судовому засіданні пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 4 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є троюрідною сестрою ОСОБА_3 , якого вона просить визнати недієздатним та встановити на ним опіку.

28.12.2022 року заявником ОСОБА_1 подано заяви про встановлення опіки над ОСОБА_3 , та призначення її опікуном до Органу Опіки та піклування Козинської селищної ради та до Управління соціального захисту населення Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи. Неповнолітні особи віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також особи, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді у справах, що виникають з відносин, у яких вони особисто беруть участь, якщо інше не встановлено законом. Суд може залучити до участі в таких справах законного представника неповнолітньої особи або особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.

Згідно ч. 1 ст. 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка.

В силу ст. 55 ЦК України опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Відповідно до ст. 58 ЦК України, опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними.

Враховуючи вищенаведене, доводи про те, що ОСОБА_1 немає цивільної процесуальної дієздатності є безпідставним, а питання щодо доцільності призначення її опікуном ОСОБА_3 є предметом судового розгляду, тому відсутні підстави для залишення позову без розгляду в порядку п. 1 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Вирішуючи питання щодо залишання заяви ОСОБА_1 без розгляду, оскільки в провадженні Обухівського районного суду Київської області вже перебуває справа №372/3474/21 з такими самими вимогами , на підставі п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд дійшов наступного.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 257 України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами про той самий предмет і з тих самих підстав.

Судом встановлено, що у провадженні Обухівського районного суду Київської області перебуває об`єднана цивільна справа № 372/3474/21 за заявою ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про визнання недієздатним ОСОБА_3 та призначення йому опікунів.

З огляду на те, що ОСОБА_1 , як заявник у даній цивільній справ не є стороною у цивільній справі № 372/3474/21, підстав для задоволення клопотання і залишення заяви без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України немає.

Вирішуючи питання щодо залишання заяви ОСОБА_1 без розгляду на підставі ч. 3 ст. 44 ЦПК України, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права.

У п. 3 ч. 2 ст. 44 ЦПК передбачено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3 ст. 44 ЦПК).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 44 ЦПК).

Цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства. Не допускаються використання цивільних прав з метою неправомірного обмеження конкуренції, зловживання монопольним становищем на ринку, а також недобросовісна конкуренція. У разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами 2-5 цієї статті, суд може зобов`язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом (ст. 13 ЦК України).

На час розгляду справи, судом не встановлено обставин, які б свідчили про подання завідомо безпідставної заяви, що має очевидно штучний характер, тому суд приходить до висновку, про відмову в задоволенні клопотання адвоката Яроша С.В. про залишення заяви без розгляду у зв`язку із зловживанням процесуальними правами заявником ОСОБА_1 .

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для залишення заяви без розгляду, а тому клопотання представника ОСОБА_3 адвоката Яроша С.В. задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.12, 44, 257, ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника заінтересованої особи ОСОБА_3 адвоката Яроша Сергія Володимировича про залишення заяви без розгляду відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Т.Г. Сташків

Присяжні О.В. Форманчук

І.О. Кравченко