Справа № 683/3852/22
У Х В А Л А

15 березня 2023 року м. Старокостянтинів

Старокостянтинівський районний суд Хмельницької області

в складі: головуючої судді Кутасевич О.Г.,

з участю секретаря судового засідання Свідерської К.В.,

прокурора Манзелевського Ю.В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника КЕВ Жовнірчук Б.О.

розглядаючи у підготовчому засіданні в залі суду в м. Старокостянтинові цивільну справу

№ 683/3852/22, 2/683/278/2023 за позовом заступника керівника Хмельницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Міністерства оборони України до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Квартирно-експлуатаційний відділ м. Хмельницький про витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

Представник позивача Хмельницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Міністерства оборони України Манзелевський Ю.В. від заявленого позову не відмовляється, позовні вимоги підтримує, просить призначити справу до судового розгляду по суті.

Відповідач ОСОБА_1 просив позов прокурора залишити без розгляду, оскільки прокурором не доведено дотримання ним вимог абз.2 ч.4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» про нездійснення або неналежне здійснення захисту порушених прав органом, уповноваженим здійснювати функції держави у спірних правовідносинах. На переконання відповідача, Міністерство оборони України вчиняло активні заходи на захист своїх інтересів, зокрема шляхом подання позову про скасування рішень Старкостянтинівської міської ради щодо поділу первинної земельної ділянки площею 11,5 га, а також відкрито кримінальне провадження №00003 від 11 лютого 2022 року. Відтак, звернення прокурора з позовом про витребування його земельної ділянки є передчасним.

Представник Міністерства оборони України в судове засідання не з`явився, подав заяву про проведення підготовчого засідання у його відсутності, позовні вимоги уважає обґрунтованими.

Представник КЕВ просить призначити справу до судового розгляду, проти задоволення клопотання про залишення позову без розгляду заперечила.

Прокурор проти задоволення клопотання заперечив та вказував, що єдиним належним способом захисту інтересів держави в особі Міністерства оброни України є витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння. Відтак, оскільки Міністерство оборони України належних заходів не вжило та з таким позовом не звернулось, прокурор мав законні підстави для подання такого позову.

Суд уважає, що клопотання відповідача ОСОБА_1 про залишення позову прокурора без розгляду у зв`язку із відсутністю у прокурора повноважень на подання позову в інтересах Міністерства оборони України задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

На підставі ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Рішенням Конституційного Суду України від 08.04.1999 № 3-рп/99 визначено, що прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, у чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Відповідно до ч.4 ст.56 ЦТЖ України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Так, згідно з Указом Президента України від 15.12.1999 № 1572/99 «Про систему центральних органів виконавчої влади» визначено, що до системи центральної виконавчої влади України входять міністерства, державні комітети (державні служби) та центральні органи виконавчої влади зі спеціальним статусом. Міністерство є головним (провідним) органом у системі центральних виконавчої влади в забезпеченні впровадження державної політики у визначеній сфері діяльності. Центральні органи виконавчої влади можуть мати свої територіальні органи, що утворюються, реорганізуються і ліквідовуються в порядку, встановленому законодавством.

Відповідно до Законів України «Про оборону України», «Про Збройні Сили України, Положення про Міністерство оборони України, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 26.11.2014 Міністерство оборони України є уповноваженим органом, який здійснювати функції держави у спірних відносинах.

03 серпня 2022 року Хмельницькою спеціалізованою прокуратурою на адресу Міністерства оборони України скеровано запит щодо вжиття останнім заходів представницького характеру з метою повернення спірної земельної ділянки до державної форми власності, однак, станом на теперішній час відповідні заходи позовної роботи не вживались.

Міністерство оборони України, маючи відповідні правомочності для захисту інтересів держави шляхом звернення до суду, всупереч цим інтересам, за захистом до суду не звернулось, надані йому повноваження не використовувало, належних інших заходів з метою витребування земельної ділянки, яка незаконно вибула із власності держави, не вжило.

Твердження відповідача про те, що Міністерство оборони України зверталось з позовом про оскарження рішень Старокостянтинівської міської ради, на підставі яких було здійснено поділ первинної земельної ділянки, яка належала до земель оборони, що свідчить про вчинення цим органом дій по захисту інтересів держави є безпідставним, оскільки єдиним належним способом захисту права власника є витребування належного йому майна з чужого незаконного володіння.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 22 жовтня 2019 року у справі № 923/876/16.

Застосування судом того чи іншого способу захисту має приводити до відновлення порушеного права позивача без необхідності повторного звернення до суду. Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту. Такі висновки сформульовані в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 року у справі № 910/3009/18, від 16 лютого 2021 року у справі № 910/2861/18.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23 листопада 2021 року у справі №359/3373/16-ц зазначала, що рішення органу державної влади чи місцевого самоврядування за умови його невідповідності закону не тягне тих юридичних наслідків, на які воно спрямоване (постанови Великої Палати Верховного Суду від 21 серпня 2019 року у справі N 911/3681/17 (провадження N 12-97гс19, пункт 39), від 15 жовтня 2019 року у справі N 911/3749/17 (провадження N 12-95гс19, пункт 6.27), від 22 січня 2020 року у справі N 910/1809/18 (провадження N 12-148гс19, пункт 35), від 01 лютого 2020 року у справі N 922/614/19 (провадження N 12-157гс19, пункт 52)). Тому суд незалежно від того, оскаржене відповідне рішення чи ні, має самостійно дати правову оцінку рішенню органу державної влади чи місцевого самоврядування та викласти її у мотивувальній частині судового рішення.

Відтак витребування власником належного йому майна відповідно до вимог ст.388 ЦК України є єдиним належним способом захисту.

Сам факт не звернення до суду органу, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, з таким позовом свідчить про те, що такий орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку з цим, у прокурор обґрунтовано звернувся до суду з позовом.

З огляду на викладене, суд не убачає підстав, передбачених ст.257 ЦПК України, для залишення позову прокурора без розгляду

Сторони повідомили про всі обставини справи, які їм відомі та надали усі докази, на які вони посилається.

Клопотання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження, про витребування додаткових доказів, про забезпечення доказів, - відсутні.

Клопотань про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення не надходило.

Відводів не заявлялося.

Відповідачем у встановлений судом строк подано відзив на позов.

Встановлено порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 189-200, 260-261 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду відмовити.

Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті в залі судових засідань Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області (м. Старокостянтинів, вул. Миру, 9) на 10 годину 13 квітня 2023 року.

Про місце, дату і час судового засідання повідомити учасників справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає. Заперечення на неї може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: