ПОСТАНОВА

Іменем України

24 березня 2023 року м. Кропивницький

справа № 397/515/21

провадження № 22-ц/4809/280/23

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Мурашка С.І. (головуючий, суддя-доповідач), Карпенка О. Л., Чельник О. І.,

за участі секретаря Гончар В. В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції, Департамент патрульної поліції Національної поліції України,

треті соби дільничий офіцер полції сектору первенції Олександрівського відділення полції Знам`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області Гретченко Олександр Васильович, Головне управління державної казначейської служби України у Кіровоградській області,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14 листопада 2022 року у складі судді Берднікової Г. В. і

В С Т А Н О В И В:

В липні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції, Департаменту патрульної поліції Національної поліції України та просила:

-стягнути з Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції на свою користь 25 000 грн моральної шкоди;

-стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на свою користь 25 000 грн.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 05.03.2020 було неправомірно та безпідставно притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, чим її було завдано тяжких моральних страждань.

Ухвалою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14 листопада 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції, Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про відшкодування шкоди, заподіяної фізичній особі внаслідок незаконно прийнятого рішення, дій чи бездіяльності органів Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень залишено без розгляду.

Ухвала суду мотивована тим, що в три призначені поспіль судові засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про що в матеріалах справи містяться її розписки про вручення судових повісток, заяв про проведення розгляду справи без її участі не подала, а причини неявки у вказані судові засідання суду не відомі.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14 листопада 2022 року, а справу повернути на розгляд до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що 14 листопада 2022 року позивач повідомила в телефонному режимі суд про необхідність відкладення розгляду справи, у зв`язку з хворобою.

14 листопада 2022 року у зв`язку з тим, що всі телефони в суді першої інстанції були вимкнуті, ОСОБА_1 не могла вчасно повідомити суд про необхідність відкладення судового засідання з поважних причин, а надати вчасно заяву про відкладення вона не могла у зв`язку із повітряною тривогою та воєнним станом.

Крім того, 14 листопада 2022 року були зачинені всі заклади і позивач не могла відправити на електронну пошту клопотання про відкладення судового засідання, як наслідок, суд першої інстанції прийняв рішення не перевіривши обставини справи.

Від Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити ухвалу Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14 листопада 2022 року без змін.

Відзивів від інших учасників справи на апеляційну скаргу не надходило, що відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Представники Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції, Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Головного управління державної казначейської служби України у Кіровоградській області та дільничий офіцер полції сектору первенції Олександрівського відділення полції Знам`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області Гретченко О. В. в судове засідання апеляційного суду не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень з судовими повістками.

ОСОБА_1 про дату, час і місце розгляду справи повідомлялась за зазначеною нею адресою проживання, проте, поштова коеспонденція була повернена до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

За змістом пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

У постанові Верховного Суду від 25 жовтня 2022 року у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 510/280/21 (провадження № 61-5443св22) звернуто увагу на те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б, від 04 березня 2021 року у справі № 910/6835/20).

Оскільки ОСОБА_1 зазначила адресу для кореспонденції АДРЕСА_1 , вона зобов`язана була стежити за кореспонденцією, яка їй направлялася судом, а тому в силу вимог п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається належним чином повідомленою про розгляд справи судом апеляційної інстанції.

Відповідно до положень частини першоїстатті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Оскільки учасники справи про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належнимчином, суд вирішив розглядати справу без їх участі, що відповідає положенням ст. 372 ЦПК України.

За змістом ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Враховуючи, що учасники справи в судове засідання, призначене на 11 годину 00 хвилин 22 березня 2023 року, не з`явились, датою ухвалення рішення є дата складення повного тексту.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення у встановлених статтею 367 ЦПК України межах, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною першою статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України позов залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи.

Пунктом 33 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» судам роз`яснено, що суд зупиняє або закриває провадження у справі чи залишає заяву без розгляду з підстав, передбачених відповідно статтями 201, 202, 205, 207 ЦПК України (2004 року), перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

При цьому процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду.

Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Вказаний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 22 березня 2021 року у справі № 757/43966/16-ц (провадження № 61-19254св19), від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17 (провадження № 61-4437св20), від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19 (провадження № 61-15254св20), від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18 (провадження № 61-2329св20), від 01 грудня 2021 року у справі № 357/5928/20 (провадження № 61-12630св21).

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що у три призначені поспіль судові засідання за даною справою, а саме о 01 вересня 2022 року, 11 жовтня 2022 року та 14 листопада 2022 року, позивач не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, заяв про проведення розгляду справи без її участі не подала, причини неявки у вказані судові засідання суду не відомі.

Матеріалами справи підтверджується, що в липні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції, Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про відшкодування шкоди заподіяної фізичній особі внаслідок незаконного прийняття рішення, дій чи бездіяльності органів Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень (том 1 а. с. 1-7).

Ухвалою Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 30 липня 2021 року прийнято до розгляду вказану позовну заяву, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження (том 1 а. с. 19-20).

Ухвалою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10 травня 2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні (том 1 а. с. 207-208).

Про розгляд справи, призначений на 11 годину 30 хвилин 01 вересня 2022 року ОСОБА_1 була повідомлена належним чином, що підтверджується відповідною розпискою від 27 червня 2022 року (том 1 а. с. 217).

Згідно довідки секретаря судового засідання від 01.09.2022 фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу 01 вересня 2022 року не здійснювалося у зв`язку з неявкою осіб, які беруть участь у справі, розгляд справи відкладено на 11 годину 30 хвилин 11 жовтня 2022 року (том 1 а. с. 219).

Розпискою, яка міститься в матеріалах справи, підтверджується, що ОСОБА_1 отримала повістку про судовий розгляд справи, призначений на 11 годину 30 хвилин 11 жовтня 2022 року, 02 вересня 2022 року (том 1 а. с. 221).

Згідно довідки секретаря судового засідання від 11.10.2022 фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу 11 жовтня 2022 року не здійснювалося у зв`язку з неявкою осіб, які беруть участь у справі, розгляд справи відкладено до 10 години 30 хвилин 14 листопада 2022 року (том 1 а. с. 226).

Відповідно до розписки, яка міститься в матеріалах справи, ОСОБА_1 отримала повістку про судовий розгляд справи, призначений на 10 годину 30 хвилин 14 листопада 2022 року, 12 жовтня 2022 року (том 1 а. с. 227).

Довідкою секретаря судового засідання від 14.11.2022 підтверджується, що фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу 14 листопада 2022 року не здійснювалося у зв`язку з неявкою осіб, які беруть участь у справі (том 1 а. с. 232).

З аналізу викладеного вбачається, що позивач, будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду справи, тричі поспіль не з`явилась в судове засідання (01 вересня 2022 року, 11 жовтня 2022 року та 14 листопада 2022 року), не скористалась правом подати заяву про розгляд справи за її відсутності, а тому суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статі 257 ЦПК України, для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

Суд наголошує на тому, що саме позивач має бути у першу чергу зацікавлена у розгляді її позовних вимог у розумний строк.

При цьому, залишення заяви без розгляду не порушує право позивача на судовий захист, оскільки відповідно до положень частини другої статті 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду з тією ж позовною заявою.

Судом першої інстанції надано належну оцінку поведінці позивача, вжито усіх необхідних заходів для надання останній достатніх можливостей для викладення своєї позиції у судових засіданнях, з метою дотримання принципу змагальності процесу та забезпечення права на публічне слухання справи у розумні строки, враховуючи процесуальні права інших учасників справи.

Суд не бере до уваги доводи апеляційної скарги про те, що 11 жовтня 2022 року позивач повідомила в телефонному режимі суд про необхідність відкладення розгляду справи, у зв`язку з хворобою, з огляду на те, що вони не підтверджені належними та допустимими доказами та не знайшли свого відображення в матеріалах справи.

Безпідставними є посилання позивача в апеляційній скарзі на те, що 14 листопада 2022 року у зв`язку з тим, що всі телефони в суді першої інстанції були вимкнуті та були зачинені всі заклади, а тому вона не могла вчасно повідомити суд про необхідність відкладення судового засідання з поважних причин, з огляду на те, що вони також не підтверджуються належними та допустимими доказами, а сама позивач не зазначає, які саме поважні причини стали підставою неявки в судове засідання, призначене на 14 листопада 2022 року.

Не заслуговують на увагу суду доводи апеляційної скарги по те, що надати вчасно заяву про відкладення позивач не могла у зв`язку воєнним станом, з огляду на те, що на час розгляду справи судом першої інстанції на території Кіровоградської області не ведуться активні бойові дії, що свідчить про те, що поточна обстановка в області є стабільною, а ОСОБА_1 не зазначено чим саме перешкоджав введений воєнний стан на території України повідомити суд про причини неявки, а також не надано доказів, які б підтверджували вказані доводи.

Безпідставними є також посилання ОСОБА_1 на неможливість подання клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із повітряною тривогою, з огляду на те, що вони не підтверджені відповідними доказами.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення питання.

Оскільки суд першої інстанції постановив ухвалу з додержанням норм процесуального права, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 376, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14 листопада 2022 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках передбачених ст. 389 ЦПК України.

Головуючий суддя С. І. Мурашко

Судді О. Л. Карпенко

О. І. Чельник