ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 534/231/19 Номер провадження 22-ц/814/2380/23Головуючий у 1-й інстанції Куц Т. О. Доповідач ап. інст. Чумак О. В.
У Х В А Л А

09 березня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Чумак О.В.,

суддів - Дряниці Ю.В., Пилипчук Л.І.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Комсомольського міського суду Полтавської області від 18 жовтня 2019 року, ухвалене суддею Куц Т.О., по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, -

в с т а н о в и л а:

Заочним рішенням Комсомольського міського суду Полтавської області від 18 жовтня 2019 року задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та розірвано між сторонами шлюб.

З вказаним заочним рішенням від 18.10.2019 року не погодився відповідач ОСОБА_1 та 11.11.2022 засобами поштового зв"язку подав на нього апеляційну скаргу через суд першої інстанції, яка зареєстрована судом 14.11.2022 р.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача.

Статтею 287 ЦПК України встановлено порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

За змістом ч.4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Із системного аналізу положень чинного процесуального законодавства слідує, що правом оскарження заочного рішення в апеляційному порядку відповідач наділяється лише внаслідок постановлення ухвали про залишення його заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Згідно абзацу другого п. 4 Постанови Пленуму ВСУ № 12 від 24 жовтня 2008 року та статей 284, 287 ЦПК України, оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та в разі ухвалення повторного заочного рішення. В іншому випадку апеляційний суд відмовляє в прийнятті апеляційної скарги на заочне рішення.

В матеріалах цієї справи відсутні матеріали заяви відповідача про перегляд вказаного заочного рішення, а також ухвала за наслідками її розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 365 ЦПК України, якщо під час вивчення матеріалів справи суд виявить нерозглянуті зауваження на правильність і повноту фіксування судового процесу технічними засобами, нерозглянуті письмові зауваження щодо повноти чи неправильності протоколу судового засідання, невирішене питання про ухвалення додаткового рішення, суд постановляє ухвалу із зазначенням строку, протягом якого суд першої інстанції має усунути недоліки.

Поряд із цим з відкритих даних ЄДРСР встановлено, що 11.01.2022 р. у справі № 534/231/19 (провадження № 2-п/534/5/22) Комсомольським міським судом Полтавської області у складі судді Куц Т.О. прийнято до розгляду заяву відповідача про перегляд заочного рішення від 18.10.2019 року у цій справі та призначено справу до розгляду на 19.01.2022 р. о 15:30. Крім цього ухвалою цього ж суду від 27.05.2022 р. заяву відповідача про перегляд заочного рішення залишено без задоволення. Ухвала оприлюднена в реєстрі 06.06.2022 р.

В апеляційній скарзі відповідач ОСОБА_1 посилається на те, що дізнався про заочне рішення на початку 2022 р., бажав його оскаржити та уклав угоду з адвокатом Максименком, сплатив гонорар та довірив ведення справи, написавши заяву під диктовку від руки. Відповідач вказує, що адвокат повинен був вести цю справу.

Також зазначає, що в подальшому його призвали до лав ЗСУ та з березня 2022 р. він приймає участь в бойових діях, а про хід розгляду справи йому не було відомо. На телефонні дзвінки адвокат не відповідав. Тому він залучив іншого адвоката як свого представника.

Як вказує в апеляційній скарзі відповідач, адвокат вперше отримала 12.10.2022 р. матеріали справи про розірвання шлюбу і встановила, що заява проперегляд заочного рішення подана невідомою особою, документів представника ОСОБА_3 у справі немає, він не приймав участь у справі, дані про те, що він перебуває в ЗСУ, також відсутні, а суд постановив ухвалу про відмову у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

На підставі викладеного та у відповідності до вимог ст. 351, 352, 354, 355, 356, 357, 367, 374 ч.1 п.6, 376 ч. 1 п.1,2,4 ч. 3 ЦПК України відповідач просить рішення Комсомольського міського суду Полтавської області від 18.10.2019 р., про розірвання шлюбу, яке було винесено з порушенням його прав при перегляді даного рішення як заочного, враховуючи поважну причину його відсутності та ненадання його представником Максименко своїх повноважень і залишення без юридичної допомоги, повернути на новий розгляд до суду першої інстанції.

Просить вважати непропущеним строк на апеляційне оскарження заочного рішення, надати додатковий строк для оскарження, оскільки перебуває на передовій як військовий та приймає участь у бойових діях, про що надає довідку.

Також відповідач просить звільнити його від сплати судового збору як учасника бойових дій.

Враховуючи наведені відповідачем обставини, апеляційний суд приходить до висновку про недоцільність повернення цієї справи до місцевого суду відповідно до вимог ч. 3 ст. 365 ЦПК України для приєднання до неї матеріалів заяви відповідача про перегляд заочного рішення.

З огляду на наведені відповідачем в апеляційній скарзі обставини та положення ст. 354 ЦПК України апеляційний суд вважає за можливе поновити відповідачу строк на апеляційне оскарження вказаного заочного рішення.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19), постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18), постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 р. у справі № 545/1149/17.

Предметом даного спору є розірвання шлюбу між сторонами. Отже цей спір не стосується порушення прав відповідача як учасника бойових дій у розумінні положень статей 12, 22 Ззакону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

У зв"язку з наведеним підстави для звільнення відповідача від сплати судового збору відсутні.

Натомість апеляційний суд вважає за можливе відстрочити відповідачу сплату судового збору за подання апеляційної скарги на заочне рішення суду до ухвалення апеляційним судом судового рішення.

За таких обставин апеляційне провадження у зазначеній справі необхідно відкрити.

У п.4 ч. 6 ст. 19 ЦПК України визначено, що малозначними є справи про розірвання шлюбу. Згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Враховуючи підстави та предмет позовних вимог, категорію справи, яка є малозначною, таз огляду на приписи ч. 1 ст. 368, 274, п. 4 ч. 6 ст. 19, ч. 13 ст. 7 ЦПК України ця справа може бути розглянута апеляційним судом без виклику учасників справи.

Керуючись ст.ст. 359, 360, 361, 354 ЦПК України,

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити. Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження заочного рішення Комсомольського міського суду Полтавської області від 18 жовтня 2019 року, який пропущений із поважних причин.

Клопотання про звільнення від сплати судового збору задовольнити частково та відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подання апеляційної скарги на заочне рішення у сумі 1152,60 грн. до ухвалення рішення у цій справі.

Відкрити апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Комсомольського міського суду Полтавської області від 18 жовтня 2019 року.

Копію ухвали про відкриття апеляційного провадження разом з копією апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів направити учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи право подачі відзиву в письмовій формі на апеляційну скаргу в 15-денний строк з дня вручення копії цієї ухвали з дотриманням норми ч. 4 ст. 360 ЦПК України. Звернути увагу учасників справи, що відзив на апеляційну скаргу повинен відповідати вимогам ч. 2 ст. 360 ЦПК України. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду судового рішення суду першої інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.В.Чумак

Судді Ю.В.Дряниця

Л.І.Пилипчук