Головуючий у суді першої інстанції: Коробенко С.В.
У Х В А Л А

8 травня 2023 року місто Київ

справа №760/28250/20

провадження№22-ц/824/8415/2023

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Шкоріної О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою Державної казначейської служби України на рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 6 грудня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави в особі Департаменту патрульної поліції, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконним діями співробітників поліції,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Солом`янського районного суду м.Києва від 6 грудня 2022 року частково задоволені позовні вимоги ОСОБА_1 до Держави в особі Департаменту патрульної поліції, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконним діями співробітників поліції.

Стягнуто з Держави через Державну казначейську службу України за рахунок коштів державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 компенсацію за спричинену моральну шкоду, завдану незаконним діями співробітників Департаменту патрульної поліції в розмірі 10000 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, відповідач Державна казначейська служба України подала 4 квітня 2023 року через засоби поштового зв`язку апеляційну скаргу в порядку ст.355 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 7 квітня 2023 року з Солом`янського районного суду м.Києва витребувана цивільна справа №760/28250/20 за позовом ОСОБА_1 до Держави в особі Департаменту патрульної поліції, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконним діями співробітників поліції.

4 травня 2023 року до суду апеляційної інстанції з Солом`янського районного суду м.Києва надійшли матеріали справи №760/28250/20.

Разом з тим, апеляційна скарга Державної казначейської служби України, не може бути прийнята до розгляду Київським апеляційним судом, оскільки особою, яка подала апеляційну скаргу не сплачено судовий збір.

В тексті апеляційної скарги апелянт просить звільнити Державну казначейську службу України від сплати судового збору або відстрочити сплату судового збору до закінчення режиму воєнного стану. В обґрунтування заяви зазначає, що на підставі Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 22 травня 2015 року органи Казначейства не мають пільг при сплаті судового збору. Казначейство утримується за рахунок державного бюджету, є державним органом з відповідним обсягом фінансування та затвердженим кошторисом для фінансування власної установи. Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ (зі змінами та доповненнями) введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Постановою Кабінету Міністрів України від 9 червня 2021 року № 590 затверджено Порядок виконання повноважень Казначейством України в особливому режимі в умовах воєнного стану. Пунктом 19 Порядку виконання повноважень Казначейством в особливому режимі в умовах воєнного стану визначено черговість здійснення платежів, згідно якого сплата судового збору може бути здійснено лише в третю чергу, що унеможливлює Державною казначейською службою України своєчасно та в повному обсязі здійснити оплату судового збору.

Проте, Київський апеляційний суд не приймає зазначені доводи, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору (або відстрочення, розстрочення сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Наведені представником Державної казначейської служби України обставини не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення або звільнення від сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у заявника пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами заявника стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявника на доступ до правосуддя, оскільки формування справедливих принципів оплати судового збору характеризує рівень доступності до правосуддя у країні (справа «Креуз проти Польщі» (KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року).

Заявник не вказав обґрунтовані підстави, з якими чинне законодавство пов`язує відстрочення або звільнення від сплати судового збору, оскільки жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про майновий стан Державної казначейської служби України не надав.

Жодних документів на підтвердження факту відсутності коштів на рахунку установи для сплати судового збору до суду апеляційної інстанції не додано, а тому у задоволенні клопотання про відстрочення або звільнення від сплати судового збору, слід відмовити.

Безпідставне звільнення, відстрочення та розстрочення юридичній особі сплати судового збору за відсутності належних та допустимих доказів суперечить завданню та меті Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» у частині надходження до спеціального фонду Державного бюджету України коштів від сплати судового збору та може розцінюватися, як надання певних процесуальних переваг заявнику перед іншими учасниками судового процесу, які зобов`язані сплачувати такий збір.

Посилання апелянта на те, що на території України введений воєнний стан, також не є підставою для звільнення, розстрочення, відстрочення або зменшення сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 2 Закону України "Про судовий збір", передбачено, що платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно п.6 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Станом на 1 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 2102 грн.

Ціна заявленого ОСОБА_1 позову становить 44 500 грн., а 1% від неї дорівнює 445 грн., тобто позивач мав би сплатити судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день подання позову становило 840,80 грн..

Таким чином, за подання апеляційної скарги на рішення суду підлягає сплаті судовий збір в розмірі 1261,20 грн. (840,80 грн. х150%).

Враховуючи викладене, апелянт повинен сплатити судовий збір в розмірі 1261,20 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: ГУК м. Києва у Солом`янському районі 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, рахунок отримувача: UA0026010; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, код класифікації доходу бюджету 22030101 призначення платежу: судовий збір за позовом (за апеляційною скаргою), унікальний №_____ справи, ((ПІБ) чи назва установи, організації), Київський апеляційний суд, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, буд.2-а.

Платіжний документ про сплату судового збору необхідно надати суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. ст.185, 357 ЦПК України.

В тексті апеляційної скарги відповідач Державна казначейська служба України просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 6 грудня 2022 року, посилаючись на те, що рішення ухвалене за відсутності учасників справи, копію оскаржуваного рішення відповідачем отримано на електронну пошту лише 29 березня 2023 року, що підтверджується карткою реєстрації вхідного документу.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлене клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що 6 грудня 2022 року Солом`янський районний суд м.Києва ухвалив рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави в особі Департаменту патрульної поліції, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконним діями співробітників поліції. Розгляд справи відбувався за відсутності учасників справи. Дата складання повного тексту рішення судом не зазначена.

Копія рішення направлена Солом`янським районним судом м.Києва 1 лютого 2023 року учасникам справи, зокрема, і на адресу відповідача Державної казначейської служби України (м.Київ, вул. Бастіонна, буд.6) /а.с.125/. Разом з тим, матеріли справи не містять доказів (зворотне повідомлення про вручення поштового відправлення, розписки) про отримання відповідачем копії оскаржуваного рішення суду.

Повне рішення опубліковане Солом`янським районним судом м.Києва в Єдиному Державному реєстрі судових рішень 30 березня 2023 року.

Копію рішення Державна казначейська служба України отримала 29 березня 2023 року на електронну пошту, що підтверджується карткою реєстрації вхідного документа, долученою до апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу відповідач Державна казначейська служба України подав через засоби поштового зв`язку 4 квітня 2023 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення (ч.1 ст. 354 ЦПК України).

Відповідно до ч.2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У рішеннях від 27 червня 2017 року у справі «Лазаренко та інші проти України» і від 03 жовтня 2017 року у справі «Віктор Назаренко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що національне законодавство містить спеціальні норми щодо забезпечення інформування сторін про ключові процесуальні дії і дотримання, таким чином, принципу рівності сторін, та зберігання відповідної інформації. Відповідні норми вимагають, щоб у випадку надсилання судових документів поштою вони надсилались рекомендованою кореспонденцією. Більше того, особа, яка вручає документ, має повернути до суду розписку про одержання, а національне законодавство чітко вимагає, щоб таку розписку було долучено до матеріалів справи.

Відповідно до ст.2, ст. 17 ЦПК України, ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Враховуючи вищенаведене суд вважає, що строк на апеляційне оскарження рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 6 грудня 2022 року пропущений Державною казначейською службою України з поважних причин, а тому такий підлягає поновленню.

Керуючись ст. ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити, поновити Державній казначейській службі України строк на апеляційне оскарження рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 6 грудня 2022 року.

Відмовити Державній казначейській службі України у задоволенні клопотання про відстрочення або звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Державної казначейської служби України на рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 6 грудня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави в особі Департаменту патрульної поліції, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконним діями співробітників поліції - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити апелянту, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.І. Шкоріна