Справа № 754/1086/23
Провадження № 2-о/761/264/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Романишена І.П., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , про видачу обмежувального припису,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Деснянського районного суду м. Києва із заявою про видачу обмежувального припису.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 26.01.2023 року справу було передано за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддям від 27.02.2023 року справу передано для розгляду судді Романишеній І.П.

Ухвалою суду від 27.02.2023 року заяву залишено без руху та надано можливість заявниці виправити недоліки в строк не більше ніж два дні з дня отримання ухвали.

Копію наведеного вище судового рішення, направлено на електронну адресу ОСОБА_1 . Електронний лист з вмістом ухвали суду від 27.02.2023 року, доставлено адресату 28.02.2023 року о 15:54 год., про що у справі наявна відповідна довідка.

Відповідно до ст. 272 ЦПК України, днем вручення судового рішення, зокрема, є день день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2022 у справі № 759/14068/19 зазначив, що якщо учасник надав суду електронну адресу(хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Отже, судом виконано обов`язок щодо повідомлення заявника про наявність ухвали суду від 27.02.2023 р., що узгоджується з висновками, викладеними Верховним Судом у постановах від 26 жовтня 2022 року у справі № 761/877/20 (провадження № 61-11706св21) та від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19.

Cтаном на 16.03.2023 р. недоліки заяви не усунуто, клопотань про продовження/поновлення встановленого судом строку на усунення недоліків до суду не надходило.

Суд, враховує рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року, в яких ЄСПЛ вкотре було підкреслено, що право на суд не є абсолютним та вказано, що "якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити перетворити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним".

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності ,так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву у разі якщо позивач у встановлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви.

Оскільки ухвала про залишення без руху заяви не виконана, приходжу до переконання, що заяву слід вважати неподаною та повернути заявниці.

Керуючись ст.ст. 175, 185, 259-261, 353-355 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , про видачу обмежувального припису, - вважати неподаною та повернути заявниці з усіма доданими до заяви документами.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА