Справа №336/4214/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 травня 2023 року м.Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м.Запоріжжя Вайнраух Л.А. розглянула позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Запорізької міської ради про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И Л А:

08.05.2023 за допомогою засобів поштового листування позивачка звернулась до суду із вказаною позовною заявою, за змістом якої просить встановити факт її постійного проживання разом із спадкодавцем ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати за позивачкою право власності на 14/25 частин житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Справа передана в провадження визначеного головуючого судді 10.05.2023 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.05.2023. Суддя, перевіривши виконання вимог ст. 175-177 ЦПК України, встановила, що позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Під час реєстрації позовної заяви встановлено відсутність квитанції про його сплату у додатках до позовної заяви, що видно з акту від 09.05.2023. При цьому, у позовній заяві вказано про сплату судового збору у сумі 536,80 гривень.

За положеннями ч.1,2 ст.9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Так, у позовній заяві заявлено дві окремі позовні вимоги немайнового та майнового характеру відповідно: 1) встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем; 2) про визнання права власності.

Згідно з п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. За нормою п.2,9 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до положень ч.1 ст.181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Так, у позовній заяві позивачем не вказано ціну позову, крім того, актуальна на час звернення до суду ціна позову не підтверджена належними та допустимими доказами.

При цьому, судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру відповідно до п.16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 визначається з урахуванням вартості спірного майна.

Оцінка дійсної вартості майна має бути проведена із врахуванням норм ст. 5, 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність". Як вказано у ч.1 зазначеного закону, положення цього Закону поширюються на правовідносини, які виникають у процесі здійснення оцінки майна, майнових прав, що належать фізичним та юридичним особам України на території України та за її межами, а також фізичним та юридичним особам інших держав на території України та за її межами, якщо угода укладається відповідно до законодавства України, використання результатів оцінки та здійснення професійної оціночної діяльності в Україні.

Відповідно до п.1.1, 1.2 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір, ставка якого дорівнює 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (0,4*2 684,00 гривень = 1 073,6 гривень); майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум для працездатних осіб враховується станом на день первісного звернення до суду.

Тобто, сплаті підлягає й судовий збір за подання до суду позовної заяви із вимогою майнового характеру, крім судового збору за розгляд позовної вимоги немайнового характеру про встановлення факту, що має юридичне значення.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а за змістом ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

За приписами п.6,7 ч.3 ст.175 ЦПК України сторона позивача при зверненні до суду із позовною заявою має зазначати відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися. Цієї вимоги позивачкою також не дотримано.

Відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За положеннями п. 3.1 листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справи від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК). Також, згідно з п. 23 Постанови Пенуму ВСУ від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Проте, позивачка, звертаючись до суду, зазначає, що не зверталась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, відповідно, може не знати про наявність заповіту, інших обставин, що мають значення при розгляді даної справи. При цьому, порушення та / або невизнання певного цивільного права має бути доведеним належними та допустимими доказами. Також суд наголошує, що до позовної заяви не додано повного тексту технічного паспорта на об`єкт нерухомості, не зазначено про співвласників житлового будинку. Зазначені недоліки мають бути усунуті.

Відповідно до ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху в порядку ст. 185 ЦПК України, із наданням десятиденного строку для усунення вказаних недоліків з дня вручення ухвали.

Реквізити для сплати судового збору розміщені на веб-сторінці суду за посиланням: https://sh.zp.court.gov.ua/sud0827/gromadyanam/tax/

Керуючись ст. 175-177, 185, 258-261 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Запорізької міської ради про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом, - у зв`язку із виявленими, перерахованими вище недоліками, надавши позивачці строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх виправлення, шляхом подання до матеріалів справи позовної заяви, яка відповідає вимогам ст.175, 177 ЦПК України, із зазначенням та наданням належних доказів (в оригіналі та / або засвідчених копіях) на підтвердження викладених обставин, а також сплати судового збору.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею (10.05.2023) та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А. Вайнраух