Справа № 761/7511/23
Провадження № 2-з/761/170/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2023 року Шевченківського районного суду м. Києва у складі головуючого судді Макаренко І.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва, приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Іванов Андрій Валерійович, Державне підприємство «Сетам» про забезпечення позову до подачі позову до суду,

встановив:

Заявник звернувся до суду із вказаною заявою.

У поданій заяві заявник просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом зупинення продажу арештованого майна на електронній платформі ДП «Сетам», а саме: квартири АДРЕСА_1 (лот №523915), квартири АДРЕСА_2 (лот №523911), торги по реалізації яких призначені на 23.03.2023.

Заявник має намір звернутися до суду із позовом до ОСОБА_2 , Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва, треті особи: приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Іванов Андрій Валерійович, Державне підприємство «Сетам» про визнання права власності на реконструйоване житлове приміщення.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що для забезпечення виконання рішення Шевченківського районного суду м. Києва по даній справі необхідним є вжиття судом заходів забезпечення позову, що забезпечить ефективний захист та поновлення порушених, оспорюваних прав та інтересів заявника, які він має намір захистити при зверненні до суду, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Згідно із ч.ч. 1 та 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Види забезпечення позову визначені положеннями статті 150 ЦПК України та до них належать: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

Вирішуючи питання про забезпечення позову до подачі позову до суду, суд зобов`язаний враховувати обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги, та зазначені ним докази, що підтверджують кожну обставину.

Судом встановлено, що у приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Іванова Андрія Валерійовича перебуває Зведене виконавче провадження №61126752 про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості на користь АТ «Райффайзен Банк Аваль» та ПАТ «Родовід Банк», правонаступником якого є ТОВ «ФК «Ю-Бейс» з примусового виконання виконавчого листа, виданого Селидівським міським судом Донецької області.

Постановою приватного виконавця від 17 лютого 2020 року накладено арешт на частки квартир ОСОБА_1 , за № АДРЕСА_3 .

В обґрунтування своєї заяви ОСОБА_1 посилається, зокрема, на те, що приватним виконавцем порушуються його права, оскільки опис частин квартир приватний виконавець проводив без відвідування житла, що є порушенням, на думку заявника, ст. 58 ЗУ "Про виконавче провадження".

В лютому 2023 року заявнику стало відомо, що приватний виконавець, втретє, розмістив належні йому частини квартир на продаж шляхом проведення електронних торгів на електронній платформі ДП «Сетам».

Разом з тим, як вбачається із змісту долученого до матеріалів заяви звернення ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Іванова А.В., заявник зазначав, що квартири АДРЕСА_4 та АДРЕСА_5 фактично відсутні, оскільки останній самовільно, не маючи ніяких обмежень до арешту квартир, провів реконструкцію житлових приміщень, об`єднавши їх в одне житлове приміщення, облаштувавши одні вхідні двері, змінивши площу та розташування житлових та нежитлових приміщень.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.03.2023 у справі № 212/7106/21 вказано, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

За змістом статті 151 ЦПК України заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, обґрунтування необхідності забезпечення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Інститут забезпечення позову - це сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення.

Як вбачається зі змісту поданої заяви позивач просить забезпечити позов шляхом, зокрема, зупинення продажу арештованого майна на електронній платформі ДП «Сетам», з урахуванням винесеної 17.02.2020 приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Івановим А.В. в рамкам Зведеного виконавчого провадження №61126752 з примусового виконання виконавчого листа, виданого Селидівським міським судом Донецької області, постанови про арешт належних заявнику 1/2 частин квартир АДРЕСА_4 та АДРЕСА_5 .

Особливості застосування чинного законодавства щодо забезпечення позову судам роз`яснено в постанові Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», в пункті 2 якої зазначено, що, вирішуючи питання щодо застосування певного виду забезпечення позову, суди повинні виходити з того що наведений наведений у ч. 1 ст. 152 ЦПК (станом на дату винесення постанови) перелік видів такого забезпечення не є вичерпним, тому за наявності відповідного клопотання можуть бути застосовані й інші його види, але з урахуванням обмежень, установлених частиною четвертою зазначеної статті.

Недопустимо забезпечувати позов шляхом зупинення виконання судових рішень, що набрали законної сили.

Також слід зазначити, що статтею 124 Конституції України визначено принцип обов`язковості судових рішень.

Невиконання судових рішень тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Поряд з цим, згідно ч. 11 ст. 150 ЦПК України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу), територіальної громади (органу місцевого самоврядування) або за участю призначеного державним органом суб`єкта у складі комісії, що проводить конкурс, аукціон, торги, тендер чи іншу публічну конкурсну процедуру.

Проведення прилюдних електронних торгів з продажу арештованого нерухомого майна, а саме квартир АДРЕСА_4 та АДРЕСА_2 було організовано і заплановано ДП «Сетам» в межах зведеного виконавчого провадження №61126752 по примусовому виконанню рішення Селидівського міського суду Донецької області.

У постанові від 15 вересня 2020 року у справі № 753/22860/17 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки заявника, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові КЦС ВС від 27.04.2022 у справі № 726/822/21.

Як вбачається із матеріалів заяви, заявник посилається на ту обставину, що в результаті грубого порушення приватним виконавцем законодавства, що регулює виконавче провадження за рішенням суду, на продаж електронної платформи розміщені квартири, яких насправді не існує, з огляду на проведену заявником реконструкцію житлових приміщень, що за своїм змістом є оскарження заявником дій приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Іванова А.В. в рамкам Зведеного виконавчого провадження №61126752 з примусового виконання виконавчого листа, виданого Селидівським міським судом Донецької області, де боржником виступає заявник, а стягувачами є ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» та ТОВ «ФК «Ю-бей».

Зупинення продажу арештованого нерухомого майна порушуватиме права ПАТ «Райффайзен Банк» та ТОВ «ФК «Ю-бей» як стягувачів у Зведеному виконавчому провадженні №61126752 в межах якого здійснюється реалізація нерухомого майна, відтак обраний заявником спосіб забезпечення позову не відповідає його меті і завданням цивільного судочинства та є неспівмірним із заявленим заявником видом забезпечення позову.

Порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності виконавців та посадових осіб органів державної виконавчої служби, чітко визначений Законом України «Про виконавче провадження».

При розгляді заяви про застосування такого заходу забезпечення позову як накладення арешту на майно або грошові кошти чи зупинення електроних торгів суд має виходити із того, що цей захід забезпечення обмежує право особи користуватися та розпоряджатися грошовими коштами або майном, тому може застосуватись у справі, в якій заявлено майнову вимогу, а спір вирішується про визнання права власності (інше речове право) на майно, витребування (передачу) майна, грошових коштів або про стягнення грошових коштів. При цьому піддані арешту грошові кошти обмежуються розміром позову та можливими судовими витратами, а арешт майна має стосуватися майна, що належить до предмету позову (аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного суду від 15.01.2019 у справі № 915/870/18).

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Заявником не наведено наявності потенційної загрози щодо недобросовісних дій з боку відповідачів, а також будь-яких підстав необхідності забезпечення позову до подання позовної заяви у визначений заявником спосіб, крім цього, суд враховує, що забезпеченням позову можуть бути порушенні права та інтереси інших осіб.

З урахуванням вищенаведеного, суд відмовляє в задоволенні поданої заяви.

Виходячи з наведеного, на підставі ст. ст. 149-153 ЦПК України,

ухвалив:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва, приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Іванов Андрій Валерійович, Державне підприємство «Сетам» про забезпечення позову до подачі позову до суду,відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: