ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 635/7540/19 Номер провадження 22-ц/814/158/23Головуючий у 1-й інстанції Пілюгіна О.М. Доповідач ап. інст. Бутенко С. Б.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді Бутенко С. Б.

Суддів Обідіної О. І., Прядкіної О. В.

за участю секретаря: Ракович Д. Г.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Харківського районного суду Харківської області від 22 лютого 2021 року у складі судді Пілюгіної О. М.

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», треті особи: ОСОБА_2 , Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Харків), про визнання торгів недійсними, визнання недійсними та скасування протоколу проведення електронних торгів та акту про реалізацію предмета іпотеки,

в с т а н о в и в:

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом до Державного підприємства «Сетам» та з урахуванням уточнених 03 січня 2020 року позовних вимог остаточно просив суд визнати недійсними електронні торги, проведені 15 липня 2019 року ДП «Сетам» щодо арештованого майна ОСОБА_1 , а саме: нежитлових будівель літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв. м, літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139,0 кв. м, приміщення ХIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв. м, «Н», «Н-2», «Н-1», «пд» загальною площею 356,36 кв. м на земельній ділянці площею 0,6938 кв. м, реєстраційний номер в реєстрі прав власності на нерухоме майно: 20666701, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати недійсними та скасувати протокол проведення електронних торгів № 419434 та виданий на підставі нього переможцю торгів Акт про реалізацію предмета іпотеки № 56215704 від 31 липня 2019 року.

В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що ухвалою господарського суду Харківської області від 01 серпня 2017 року, яка залишена без змін постановою Харківського апеляційного господарського суду від 27 вересня 2017 року (справа № 922/2163/17) накладено арешт на майно, яке належить на праві власності ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Анохіною В. М. від 20 листопада 2007 року, реєстровий № 2713, зокрема, нежитлові будівлі літ. Г-І, Б-1; приміщення XIV, XV, XVI в будівлі Б1-1, БЗ-1, Н-2, Н1; «пд» за адресою: АДРЕСА_1 . Вказана ухвала суду була реалізована, тобто внесена до реєстру обтяжень на нерухоме майно.

Вказував, що на примусовому виконанні у Міжрайонному відділі державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області перебуває виконавче провадження ВП № 56215704 про стягнення з нього на користь ОСОБА_3 заборгованості в розмірі 300 573,22 гривень. В ході примусового виконання ВП № 56215704 виявлено, арештовано та передано на реалізацію нерухоме майно ОСОБА_1 , як боржника. За результатами проведених 15 липня 2019 року ДП «СЕТАМ» електронних торгів арештованого майна боржника, а саме: нежитлові будівлі літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв.м., літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139,0 кв.м., приміщення XIV, XV, XVI в будівлі Б1- 1 , загальною площею 126,1 кв.м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд», загальною площею 356,36 на земельній ділянці площею 0,6938 кв.м., реєстраційний номер в реєстрі прав власності на нерухоме майно: 20666701, за адресою: АДРЕСА_1 , сформовано Протокол проведення електронних торгів № 419434. На підставі вказаного Протоколу проведення електронних торгів переможцю торгів виданий Акт про реалізацію предмета іпотеки № 56215704 від 31 липня 2019 року. Отже, було реалізовано майно, на яке ухвалою господарського суду Харківської області від 01 серпня 2017 року накладено заборону.

Вважає, що проведені 15.07.2019 ДП «Сетам» електронні торги арештованого майна як правочини є нікчемними і відповідно до приписів статті 215 ЦК України мають бути визнані недійсними разом з протоколом проведення електронних торгів.

Також зазначав, що 20 листопада 2007 року між ним (Іпотекодавець ) та ВАТ «Мегабанк» (Іпотекодержатель) укладено іпотечний договір № 473П/2007-з, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Анохіною В.М., реєстр № 2719, укладений, як забезпечення зобов`язання за кредитним договором № 473П/2007. Відповідно пункту 1.2 Іпотечного договору, предметом іпотеки є нежитлові будівлі: Г-1 , загальною площею 63.8 кв. м., літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139,0 кв. м., приміщення XIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв. м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд», реєстраційний номер прав власності на нерухоме майно 20666701, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 . Право власності на предмет іпотеки належить ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу нежитлових приміщень, посвідченого 20 листопада 2007 року, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Анохіною В.М., № 2713.

07 вересня 2017 року між ПАТ «Мегабанк» та ТОВ «ФІНСТРИМ» укладено договір про відступлення права вимоги (цесії), відповідно до умов якого право вимоги за кредитним договором № 473П/2007 та Іпотечним договором переходять до ТОВ «ФІНСТРИМ», про що повідомлено позивача.

За даними акту про реалізацію предмета іпотеки № 56215704 від 31 липня 2019 року, виданого Міжрайонним відділом державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції в Харківській області, відомості про іпотекодержателя: ОСОБА_4 , АДРЕСА_2 ; стисла характеристика та місцезнаходження предмета іпотеки: нежитлові будівлі літ. Г-1 , загальною площею 63,8 кв.м., літ. «Б-1» , «Б3-1» , загальною площею 139,0 кв.м., приміщення XIV, XV, XVI в будівлі Б-1 , загальною площею 126,1 кв.м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд», загальною площею 356,36 на земельній ділянці, площею 0,6938 кв. м., реєстраційний номер в реєстрі прав власності на нерухоме майно майно 20666701, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, через ДП «СЕТАМ» було реалізовано майно, а саме земельну ділянку, яка належить на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки несільськогосподарського призначення від 31 березня 2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаражою Н.П. реєстр № 564, яке не було предметом іпотеки за іпотечним договором № 473П/2007-з.

09 жовтня 2019 року за результатами розгляду звернення ОСОБА_1 , Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області, надало відповідь про те, що в ході примусового виконання зведеного виконавчого провадження ЗВП № 59718954 державним виконавцем виявлено нерухоме боржника, а саме: нежитлові будівлі літ. Г-1, загальною площею 63,8 кв.м., «Б-1» , «Б3-1» загальною площею 139,0 кв.м., XIV, XV, XVI - в будівлі Б1-1 , загальною площею 126,1 кв.м., «Н», «Н-1», «Н-2», «пд» за адресою: АДРЕСА_1 , яке згідно договору іпотеки 2719, виданого 20 листопада 2007 року приватним нотаріусом ХМНО, перебуває в іпотеці у ОСОБА_4 , який не є стороною ЗВП № 59718954.

15 лютого 2019 року до відділу надійшла заява-згода іпотекодержателя ОСОБА_4 щодо згоди на звернення стягнення на предмет іпотеки.

22 квітня 2019 року державним виконавцем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, яка направлена сторонам до відома.

З огляду на викладене вважає, що порушено порядок реалізації предмета іпотеки, оскільки він не був повідомлений про примусове відчуження предмета іпотеки, про ініціювання процедури визначення вартості майна, чим був позбавлений права участі у визначенні вартості майна; про проведення електронних торгів ДП «СЕТАМ» позивачу стало відомо вже після їх проведення; останній не приймав жодним чином участі у оцінці майна та не мав можливості приймати. Крім того, був порушений порядок відчуження земельної ділянки, оскільки вона не була предметом іпотеки.

Протокольною ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 02 грудня 2019 року залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_2 (а. с. 42, т. 1)

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 07 лютого 2020 року, залишеною без змін постановою Харківського апеляційного суду від 24 листопада 2020 року, задоволено заяву ОСОБА_1 та вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення заборони на вчинення дій щодо державної реєстрації (перереєстрації) речових прав на нерухоме майно: нежитлові приміщення літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв.м., літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139,0 кв.м., приміщення ХIV, XV, XVI в будівлі Б1-1 , загальною площею 126,1 кв.м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд» загальною площею 356,36 кв.м. на земельній ділянці площею 0,6938 кв.м., які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 22 лютого 2021 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Судові витрати, понесені ОСОБА_1 , віднесено за його рахунок.

Скасовано заходи забезпечення позову - заборону на вчинення дій щодо державної реєстрації (перереєстрації) речових прав на нерухоме майно: нежитлові приміщення літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв.м., літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139,0 кв.м., приміщення ХIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв.м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд» загальною площею 356,36 кв.м. на земельній ділянці площею 0,6938 кв.м., які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , застосовані на підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 07 лютого 2020 року.

Рішення суду мотивовано тим, що позов пред`явлено не до всіх учасників правочину та клопотання про залучення співвідповідачами по справі переможця торів на орган державної виконавчої служби, незважаючи на роз`яснення наслідків, позивачем не заявлено.

Не погодившись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити її позовні вимоги в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що судом допущено численні порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи та фактично позбавили його можливості реалізувати право на ефективний захист порушених справ, що суперечить завданням цивільного судочинства.

Вважає, що приймаючи рішення про закриття підготовчого засідання суд першої інстанції не виконав вимог ЦПК України щодо залучення до участі в справі третьої особи ОСОБА_2 , щодо остаточного визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, визначення обставин справи, які підлягають встановленню та зібрання відповідних доказів, а також належного повідомлення його про час та місце розгляду справи, а саме судового засідання 04.11.2020.

Вказує, що ним було заявлено вимогу про визнання правочину недійсним до однієї із сторін такого правочину, тобто до належного відповідача, а тому суд мав розглянути позовну вимогу до ДП «Сетам» та встановити наявність або відсутність у діях відповідача порушень, допущених під час вчинення правочину з продажу майна позивача, що вплинули на порушення майнових прав позивача.

Зазначає, що при проведенні електронних торгів відповідачем не було виконано вимоги пункту 2 Розділу VII Порядку «Особливості реалізації окремих видів майна», а саме, не здійснено публікацію в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки повідомлення про проведення таких електронних торгів, не повідомлено письмового боржника про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна.

Також наголошує на тому, що з метою виконання рішення суду щодо стягнення з нього коштів в розмірі 300 573,22 грн державний виконавець зобов`язаний був вчинити відповідні дії з продажу належного позивачу майна (опис, вилучення, оцінка та інше), а відсутність таких дій свідчить про незаконність дій органу ДВС із продажу майна на прилюдних торгах, що також є підставою для визнання оскаржуваних торгів недійсними.

Представник третьої особи - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) подав пояснення на апеляційну скаргу, в яких, посилаючись на необґрунтованість доводів апеляційної скарги, просить відмовити ОСОБА_1 у задоволенні апеляційної скарги у повному обсязі.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ДП «Сетам» просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін як таке, що прийняте до дотриманням норм чинного законодавства.

Розпорядженням Голови Верховного Суду від 25.03.2022 № 14/0/9-22 відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено територіальну підсудність судових справ Харківського апеляційного суду Полтавському апеляційному суду.

Колегія суддів апеляційного суду, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.

За правилами частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частинами першою, другою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 374, статті 375 ЦПК України, за результатами розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

По справі встановлено, що рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 22 лютого 2018 року у справі № 641/8239/17 стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 заборгованість за договором позики від 07 вересня 2017 року у розмірі 297 597,25 грн, а також судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2 975,97 грн, а всього 300 573,22 грн (а. с. 38, т. 2).

На виконання даного рішення 23.03.2018 судом видано виконавчий лист, який звернутий до примусового виконання Міжрайонним відділом державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах міста Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області в межах виконавчого провадження ВП № 56215704.

02 травня 2018 року державним виконавцем винесено постанову про накладення арешту на все майно боржника ОСОБА_1 , а 01.03.2019 складено акт про опис та арешт майна боржника у вказаному виконавчому провадженні, а саме: описано та накладено арешт на спірне нерухоме майно - нежитлові будівлі, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 43, 49 т. 2).

Постановою державного виконавця від 22.04.2019 з метою оцінки описаного та арештованого майна призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «ЕКСПЕРТ-2012» для участі у виконавчому провадженні (а. с. 50, т. 2).

Згідно звіту про оцінку майна ТОВ «ЕКСПЕРТ-2012» від 29.05.2019 ринкова вартість об`єкта оцінки - нерухомого майна: нежитлових будівель літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв. м, літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139,0 кв. м, приміщення ХIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв. м, «Н», «Н-2», «Н-1», «пд», що розташовані на земельній ділянці кадастровий номер :00:003:0124 загальною площею 0,6938 га станом на 29.05.2019 становить 1 380 100 грн без ПДВ. Термін дії звіту - шість місяців до 29.11.2019 (а. с. 55-109, т. 2).

12 лютого 2019 року іпотекодержатель спірного нерухомого майна ОСОБА_4 склав нотаріально посвідчену приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Прядко О. С. 12.02.2019 за реєстровим № 132, заяву-згоду на звернення стягнення на предмет іпотеки, адресовану Міжрайонному відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах міста Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області (а. с. 131, т. 2).

15 липня 2019 року ДП «СЕТАМ» було проведено електронні торги за лотом № 357000 з реалізації предмета іпотеки, а саме: нежитлових будівель літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв. м, літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139,0 кв. м, приміщення ХIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв. м, «Н», «Н-2», «Н-1», «пд», загальною площею 356,36 кв. м, на земельній ділянці площею 0,6938 га кадастровий номер :00:003:0124, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно протоколу № 419434 проведення електронних торгів 15.07.2019 переможцем став учасник 4 з найвищою ціновою пропозицією - 2 566 986 грн (а. с. 13-14, т. 1).

Згідно акту державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки № 56215704 від 31.07.2019, виданого на підставі протоколу проведення електронних торгів № 419434 від 15.07.2019 та затвердженого начальником Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах міста Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області Купріяновою А. О., покупцем є ОСОБА_2 , яким 15.07.2019 сплачено суму коштів за придбаний предмет іпотеки у розмірі 2 566 986 грн (а. с. 22, т. 1).

Розпорядженням № 56215704 від 05.08.2019 державним виконавцем здійснено розподіл між іпотекодавцем ОСОБА_4 , стягувачем ОСОБА_3 та витратами виконавчого провадження коштів, що надійшли на рахунок з обліку депозитних сум при примусовому виконанні виконавчого документа № 641/8239/17, виданого 27.03.2018, шляхом продажу майна на електронних торгах (а. с. 120, т. 2).

21 серпня 2019 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаража Н. П. відповідно до статті 61 Закону України «Про виконавче провадження», статті 41 Закону України «Про іпотеку» та Акту про реалізацію предмета іпотеки № 56215704, видано свідоцтво, зареєстроване в реєстрі за № 3215, яким посвідчено, що ОСОБА_2 належить на праві власності майно, що складається з нежитлових будівель літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв. м, літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139,0 кв. м, приміщення ХIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв. м, «Н», «Н-2», «Н-1», «пд», загальною площею 356,36 кв. м, на земельній ділянці площею 0,6938 га кадастровий номер :00:003:0124, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , яке придбане ОСОБА_2 за суму 2 566 986 грн, що раніше належало ОСОБА_1 .

Того ж числа право власності ОСОБА_2 зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, номер запису про право власності: 32923450 (а. с. 14-15, т. 2).

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції обґрунтовано виходив з того, що звертаючись з позовом про визнання недійсними електронних торгів позивач ОСОБА_1 пред`явив позов лише до однієї із сторін правочину - організатора торів ДП «СЕТАМ». Позивач не залучив до участі у справі в якості відповідачів державну виконавчу службу та переможця торгів ОСОБА_2 як сторін правочину, участь яких у справі є обов`язковою виходячи із предмета спору, та заперечував проти їх залучення в якості співвідповідачів судом, що є підставою для відмови у позові.

Колегія суддів апеляційного суду з висновками суду першої інстанції погоджується та не вбачає підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17, правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено пунктом 8 розділу X Порядку реалізації майна, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Тобто вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором (правочином).

Такий висновок узгоджується з нормами статей 650, 655, частини четвертої статті 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу процедуру продажу на аукціонах (публічних торгах), результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акту державного виконавця про проведені торги (розділ Х Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 № 2831/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 30 вересня 2016 р. за № 1301/29431, пункти 2, 3 глави 12 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595, пункт 5 частини першої статті 34 Закону України «Про нотаріат»).

Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару (частина перша статті 658 ЦК України).

Згідно із пунктом 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем.

В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно (пункт 5 Розділу X Порядку реалізації арештованого майна).

З урахуванням наведеного, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновків, що набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Виходячи з наведеного сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів.

Оскільки відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до договорів купівлі-продажу, такий правочин може визнаватись недійсним в судовому порядку з підстав недодержання в момент його вчинення вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу).

Разом з тим, відповідно до абзацу 2 частини першої статті 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже, у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору, тому у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, в якості відповідачів мають залучатись всі сторони правочину - державна виконавча служба, організатор торгів та переможець.

Звертаючись з вимогами про визнання недійсними електронних торгів та визнання недійсним і скасування протоколу електронних торгів та виданого на підставі нього переможцю торгів акту про реалізацію предмета іпотеки, позивач пред`явив позов лише до однієї із сторін правочину - ДП «Сетам». Орган державної виконавчої служби та переможець торгів ОСОБА_2 , які також є сторонами оспореного правочину, були залучений до участі у справі лише як треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Клопотань щодо залучення їх до участі у справі в якості співвідповідачів позивач не заявляв, розпорядившись таким чином своїми правами на предмет спору на власний розсуд.

Разом з тим, відчуження майна на спірних електронних торгах, як угода купівлі-продажу є багатостороннім правочином, і під час подання позову про його оскарження такий позов подається до решти сторін цього правочину, з якими є матеріально - правовий спір, і ці сторони мають бути залучені до участі у справі. Відповідачами у справі окрім організаторів електронних торгів, залучається також особа, визнана їх переможцем.

У пункті 100 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2022 року у справі № 125/2157/19 констатовано, що позов, який пред`являється особою, яка не була учасником правочину про визнання правочину недійсним, повинен бути пред`явлений до всіх учасників такого правочину. Суд зобов`язаний визначити суб`єктний склад спору залежно від характеру правовідносин і норм матеріального права, які підлягають застосуванню, та, встановивши факт пред`явлення позову до неналежного відповідача, відсутність клопотань про заміну первісного відповідача належним відповідачем або залучення до участі у справі співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову саме через неналежність відповідача, зокрема через те, що не всі сторони правочину є сторонами справи.

Таким чином, суд першої інстанції вірно визначився зі змістом спірних правовідносин та виходячи з принципу змагальності та диспозитивності цивільного судочинства, дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні заявленого ОСОБА_1 позову, оскільки неналежний статус Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) та ОСОБА_2 , які є сторонами оспореного правочину, але не залучені позивачем в якості співвідповідачів по справі, свідчить про пред`явлення позову до неналежної особи.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем, оскільки визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Разом з тим установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.

Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно специфіки спірних правовідносин), суд повинен відмовляти у задоволенні позову.

Аналогічні правові висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц, від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц, від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц, від 05 травня 2019 року у справі № 554/10058/17.

Враховуючи наведене та виходячи зі специфіки укладення договору купівлі-продажу арештованого майна на електронних торгах, що полягає у процедурі продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - переможця електронних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення таких торгів організатором, складання державним виконавцем за результатами їх проведення акта про проведення торгів, що є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, пред`явлення позову лише до одного з учасників такого правочину є безпідставним.

За вказаних обставин колегія суддів апеляційного суду не вбачає підстав для скасування оскаржуваного судового рішення, тому залишає апеляційну скаргу позивача без задоволення, а рішення суду першої інстанції, як ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, - без змін.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Харківського районного суду Харківської області від 22 лютого 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя С. Б. Бутенко

Судді О. І. Обідіна

О. В. Прядкіна