Справа № 367/1051/21
Провадження № 2/369/584/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.02.2023 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Фінагеєвої І.О.,

при секретарі Світлак Ю.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Катерини Резнік про призначення повторної судової молекулярно-генетичної експертизи у цивільній справі №367/1051/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про оспорювання батьківства, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа №367/1051/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про оспорювання батьківства.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Катерина Резнік 13 лютого 2023 року повторно заявила клопотання про призначення молекулярно-генетичної експертизи, мотивуючи його тим, що позивач не погоджується з висновком експерта відділу молекулярно-генетичних досліджень лабораторії біологічних досліджень та обліку Київского науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України Тронько К.О. склала висновок № СЕ-19/111-22/36304-БД від 02 листопада 2022 року та вважає його необгрутнованим та неправильним, а саму експертизу незаконною та проведеною з істотними порушеннями процесуальних норм, які регламентують порядок проведення судово-медичної експертизи.

Відповідно п. 5.4 та 3.4 Правил проведення судово-медичних експертиз (досліджень) у відділеннях судово-медичної імунології бюро судово-медичної експертизи молекулярно- генетична експертиза може бути проведена тільки при одночасному заборі крові та слини за умови одночасної явки ймовірного батька та матері дитини із пред`явленням оригіналів документів, що посвідчують особу, а не букального епітелію для проведення судової експертизи у справах про оспорювання батьківства. Такій забір робиться судовим експертом, якому доручено проведення експертизи безпосередньо у закладі експертної установи.

Як вбачається із Висновку на експертизу було надано лише зразки букального епітелію Позивача, Відповідача та ОСОБА_3 .

Також Позивач не був попереджений експертом про те, що за годину до проведення дослідження не можна вживати їжу, палити та приймати напої. Позивач до дослідження вживав їжу, палив та пив напої, та не прополоскав ротову порожнину чистою водою.

Представник позивача просила призначити по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства повторну судово-генетичну експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, що розташований за адресою: 4119, м. Київ, вул. Сім`ї Хохлових, 5. На розгляд та вирішення експерта поставити наступні запитання: Чи наявне кровне споріднення між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , матір`ю якого є ОСОБА_2 . Витрати на проведення експертизи покласти на Позивача. Зобов`язати експерта направити завчасно офіційне повідомлення про проведення експертизи за місцем реєстрації, фактичного проживання та працевлаштування Позивача.

У судове засідання представник позивача та позивач не з`явилися, представник позивача надала заяву з клопотанням розглядати клопотання про призначення по справі судової молекулярно-генетичної експертизи без її участі та без участі позивача, клопотання підтримала та просила його задовольнити.

У судове засідання відповідачка не з`явилася, про час, дату та місце розгляду справи її було повідомлено належним чином.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що у задоволенні клопотання представника позивача про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи слід відмовити з наступних підстав.

Судом встановлено, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 серпня 2022 року клопотання представника позивача ОСОБА_4 про призначення експертизи у цивільній справі №367/1051/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про оспорювання батьківства, задоволено. Постановлено призначити судово-генетичну експертизу, на вирішення якої поставлено наступне запитання: Чи наявне кровне споріднення між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , матір`ю якого є ОСОБА_2 ? Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (вулиця Сім`ї Хохлових, 5, Київ, 04119), та попереджено їх про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків, передбачену ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України. Роз`яснено експертам права та обов`язки, передбачені ст. 72 ЦПК України. У розпорядження експертам надано матеріали цивільної справи №367/1051/21. Витрати по проведенню експертизи покладено на позивача. Зобов`язано ОСОБА_1 та законного представника ОСОБА_2 з`явитися з дитиною - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 для одночасного відбору біологічних зразків (букального епітелію) до Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (вулиця Сім`ї Хохлових, 5, Київ, 04119) з метою проведення судово-генетичної експертизи. Вирішено надати Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України (вулиця Сім`ї Хохлових, 5, Київ, 04119) дозвіл на повне або часткове знищення об`єктів експертизи - біологічних зразків (букального епітелію) необхідних для проведення судово-генетичної експертизи у цивільній справі №367/1051/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про оспорювання батьківства.

10 листопада 2022 року до суду від Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України надійшов висновок експерта від 02 листопада 2022 року № СЕ-19/111-22/36304-БД за результатами проведеної судової молекулярно-генетичної експертизи у цивільній справі № 367/1051/21.

Так, проведення судової експертизи доручено судовому експерту відділу молекулярно-генетичних досліджень лабораторії біологічних досліджень та обліку Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України Тронько Карині Олегівні, яка має вищу біологічну освіту, кваліфікацію судового експерта з правом проведення судової біологічної експертизи за експертною спеціальністю 9.5 «Молекулярно-генетичні дослідження» (свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта № 17603, видане ЕКК МВС України від 17.09.2020, свідоцтво про підтвердження кваліфікації судового експерта № 2595 видане ЕКК МВС України від 16.09.2022), стаж експертної роботи з 2019 року.

На експертизу було надано зразки бувалого епітелію ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

За результатами проведення судової експертизи експертом зроблено такий висновок: «Питання "Чи наявне кровне споріднення між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , матір`ю якого є ОСОБА_2 ?" вирішене в аспекті біологічного батьківства з ймовірністю його підтвердження. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (об`єкт № 1.1) може бути біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (об`єкт № 3.1), матір`ю якого є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (об`єкт № 2.1). Ймовірність даної події складає 99,99942712%».

За змістом положень ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За правилами ч.1ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до ч. ч. 1, 2ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з цим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи.

Повторна судова експертиза призначається з ініціативи суду або за клопотанням учасників процесу, якщо висновок експерта визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи, або коли він викликає сумнів у його правильності, або за наявності істотного порушення норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Повторну судову експертизу може бути призначено також, якщо є розходження у висновках кількох експертів і їх неможливо усунути шляхом одержання додаткових пояснень експертів у судовому засіданні. Повторну судову експертизу слід доручати іншому експерту (експертам).

У п. 10, 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» судам роз`яснено, що повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав осіб.

Згідно з частиною четвертою, пунктами 3-5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Представником позивача в клопотанні про проведення судової молекулярно-генетичної експертизи не наведено доказів того, що наявний в матеріалах справи висновок від 02 листопада 2022 року № СЕ-19/111-22/36304-БД не відповідає обставинам, є помилковим, є неправильним, доводи представника позивача ґрунтується на припущеннях, а тому відсутні підстави для задоволення заявленого клопотання щодо проведення повторної експертизи.

Експертиза по справі проведена, по ній мається однозначний висновок, щодо батьківства позивача ОСОБА_1 , а клопотання позивача про проведення іншої судової експертизи - фактично є нічим іншим, як клопотання про проведення повторної експертизи, що в даному випадку не підлягає задоволенню, так як правові підстави для цього не зазначені.

При цьому, згідно з роз`ясненнями, що містяться в п.11 Постанови Пленуму ВСУ від 30.05.1997 р. № 8 «Про судову експертизу у кримінальних та цивільних справах» повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Щодо посилання представника позивача на п.п. 5.4 та 3.4 Правил проведення судово-медичних експертиз (досліджень) у відділеннях судово-медичної імунології бюро судово-медичної експертизи, про те, що молекулярно-генетична експертиза може бути проведена тільки при одночасному заборі крові та слини, суд зазначає, щооб`єктом молекулярно-генетичного дослідження є ядерна ДНК (ДНК, розташована в ядрі клітини), отримана із біологічного матеріалу людини. Найбільш простим і надійним способом отримання біологічного матеріалу для проведення дослідження є відібрання зразків букального епітелію (клітин слизової оболонки ротової порожнини) за допомогою ватної палички або стерильною нейлоновою щіточкою. Для даних цілей аплікатором робиться мазок внутрішньої частини щоки особи, у якої відбираються зразки. Відтак процедура відбору є абсолютно безболісною та неінвазивною.

Окрім того, Правила проведення судово-медичних експертиз (досліджень) у відділеннях судово-медичної імунології бюро судово-медичної експертизи не містять п.п. 5.4 та 3.4, на які посилається представник позивача.

Враховуючи викладене, суд критично оцінює твердження представника відповідача щодо необхідності призначення проведення повторної судової молекулярно-генетичної експертизи, як це передбачено вимогами ст. 113 ЦПК України.

При цьому, необхідно зазначити, що незгода відповідача з висновком проведеної експертизи не може бути підставою для призначення у справі додаткової, повторної або іншої судової експертизи.

Більше того, у відповідності до ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом з іншими доказами. Відхилення судом висновку повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Таким чином, оскільки висновок експерта не має для суду заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом з іншими доказами, то правових підстав для проведення іншої експертизи, матеріали справи не містять, оскільки позивач та його представник вправі надати суду інші належні і допустимі докази, якими вони обґрунтовують свої позовні вимоги і які мають бути досліджені судом нарівні з іншими доказами, у тому числі і з висновком судової експертизи.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.103, 113, 260, 261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Катерини Резнік про призначення повторної судової молекулярно-генетичної експертизи у цивільній справі №367/1051/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про оспорювання батьківства.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І.О. Фінагеєва