У Х В А Л А

Справа № 181/449/22

Провадження №2/181/8/23

"03" березня 2023 р. смт Межова

Межівський районний суд Дніпропетровської області

в складі: головуючого судді Літвінової Л.Ф.,

з участю секретаря судового засідання Остапенко А.О.,

представника позивача адвоката Крихти А.А.,

представника відповідача адвоката Головченко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Головченка Артема Олександровича про залишення позовної заяви без руху,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Межівського районного суду Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: орган опіки та піклування виконавчого комітету Нікопольської міської ради Дніпропетровської області та орган опіки та піклування виконавчого комітету Кремінської міської ради Луганської області про визначення місця проживання дитини та відібрання дитини.

Ухвалою Межівського районного суду Дніпропетровської області від 11 липня 2022 року за даним позовом було відкрито провадження.

Ухвалою суду від 26 вересня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

14 листопада 2022 року від представника відповідача адвоката Головченка А.О. надійшла заява про залишення позовної заяви без руху, оскільки позивачем не сплачено судовий збір.

В судовому засіданні представник відповідача вимоги заяви підтримав, наполягав на залишенні позову без руху.

Представник позивача заперечувала проти задоволення вказаної заяви.

Вислухавши учасників судового процесу, зваживши доводи вказаної заяви, суд прийшов до наступного.

Зі змісту клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору вбачається, що в серпні 2021 року вона звернулася до Кремінського районного суду Луганської області з позовними заявами до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дитини з матір`ю та витребування дитини. За подання зазначених позовних заяв нею було сплачено судовий збір у визначеному законодавством розмірі. Підготовчі судові засідання у зазначених справах були проведені 18 січня 2022 року та розгляд справ по суті було призначено на 04 березня 2022 року, але у зв`язку зі збройною агресією російської федерації проти України та тимчасовою окупацією м. Кремінна Луганської області розгляд справ не відбувся та став неможливим. Відповідно до лиса-відповіді Державної судової адміністрації України від 28.06.2022 року № 10-5078/22, у зв`язку з проведенням на території Луганської області активних бойових дій відсутня можливість вивезення справ з Кремінського районного суду Луганської області. Зазначені обставини унеможливлюють її право на повернення судового збору. При зверненні до Межівського районного суду Дніпропетровської області з тими самими позовними вимогами вона має знову сплатити судовий збір за дві позовні вимоги, але на даний момент така сума судового збору є завеликою через її фінансовий стан.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

У відповідності до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Установлено у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня - 2684 гривні (ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік»).

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно положень частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2 статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Обставини для звільнення або відстрочки від сплати судового збору повинні бути виключними та такими, що обумовлюють необхідність у звільнені.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Отже, відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, і особи, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Таким чином, відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору можливе виключно за наявності відповідних підстав і є правом, а не обов`язком суду.

В ухвалі від 28 квітня 2022 року справа № 9901/377/21 (провадження № 11-20заі22) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що «факт відсутності доходів не є апріорі підтвердженням наявності підстав для звільнення від сплати судового збору, оскільки скаржник може отримувати дохід із інших джерел, окрім заробітної плати, бути працевлаштованим станом на дату подання клопотання про звільнення від сплати судового збору, отримувати виплати із центру зайнятості, тощо».

Приймаючи до уваги зазначене, а також конституційний принцип рівності сторін перед законом і судом, вважаю, що позивач, як сторона у справі, має виконувати встановлений законодавством обов`язок сплати судового збору у встановленому законом розмірі.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

З огляду на вказані вимоги закону, за подання даного позову позивачу належить сплатити судовий збір за дві позовні вимоги немайнового характеру по 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну вимогу.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях:

Отримувач коштів - ГУК у Дн-кiй обл/ТГ с.Межова/22030101

Код отримувача- (код за ЄДРПОУ) 37988155

Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку - отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача - UA0004545

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу - 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Межівський районний суд Дніпропетровської області (назва суду, де розглядається справа).

За змістом ч.11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175,177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Оскільки законодавець в ч.11 ст. 187 ЦПК України чітко не вказує строки виявлення порушення при подачі позову до суду, суд дійшов висновку про необхідність задоволення заявленої заяви про залишення позову без руху.

Отже, з огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, а позивачу - надати строк у п`ять днів з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків, а саме сплати судовий збір.

Керуючись ч.11 ст. 187, ст.ст.260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Головченка Артема Олександровича про залишення позовної заяви без руху - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: орган опіки та піклування виконавчого комітету Нікопольської міської ради Дніпропетровської області та орган опіки та піклування виконавчого комітету Кремінської міської ради Луганської області про визначення місця проживання дитини та відібрання дитини - залишити без руху.

Надати позивачу строк 5 (п`ять) днів з моменту отримання ухвали суду усунути зазначені в ній недоліки, а саме: сплатити суму судового збору.

Роз`яснити позивачу, що згідно ч.13 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Л. Ф. Літвінова