ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8301/22
провадження № 2/753/950/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" травня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Лужецької О.Р.,

при секретарі - Григораш Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», Дніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), державного підприємства «Сетам», ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малий Олексій Сергійович про визнання недійсним торгів, скасування протоколу про проведення електронних торгів, акту державного виконавця, свідоцтва про придбання та державної реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання права власності

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», Дніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), державного підприємства «Сетам», ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малий Олексій Сергійович про визнання недійсним торгів, скасування протоколу про проведення електронних торгів, акту державного виконавця, свідоцтва про придбання та державної реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання права власності.

В судове засідання, призначене на 07.03.2023 року позивач та його представник не з`явилися, представник позивача ОСОБА_4 подав клопотання про відкладення судового розгляду справи. Судове засідання було відкладено на 30.03.2023 року.

В судове засідання, призначене на 30.03.2023 року позивач та його представник не з`явилися. Направлені на вказані у позовній заяві адреси для листування позивача судові повістки про виклик від 07.03.2023 р. про призначене судове засідання на 30.03.2023 р. о 14 год. 00 хв., були повернуті до суду з довідками на поштових конвертах «адресат відсутній за вказаною адресою».

Надіслане судом 07.03.2023 року у додатку «Viber» на номер телефону позивача повідомлення «судова повістка про виклик до суду» про призначене судове засідання на 30.03.2023 р. о 14 год. 00 хв., було доставлено позивачу 07.03.2023 р., що підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber».

Надіслане судом 07.03.2023 року у додатку «Viber» на номер телефону представника позивача, згідно його заяви від 06.03.2023 року, повідомлення «судова повістка про виклик до суду» про призначене судове засідання на 30.03.2023 р. о 14 год. 00 хв., було доставлено представнику позивача 07.03.2023 року, що підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber».

Крім того, надіслане судом 07.03.2023 р. на електронну адресу позивача - ІНФОРМАЦІЯ_1 документ в електронному вигляді «судова повістка про виклик до суду» про призначене судове засідання на 30.03.2023 року о 14 год. 00 хв., був доставлений до електронної скриньки 07.03.2023 р., що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

29.03.2023 року представник позивача ОСОБА_4 подав клопотання про відкладення судового засідання призначеного на 30.03.2023 р., у зв`язку із хворобою позивача. Крім того просив повідомити його про місце, день та час наступного судового засідання засобами зв`язку, зокрема по телефону.

Судове засідання, призначене на 30.03.2023 року було відкладено на 04.05.2023 року на 10-00 год.

В судове засідання, призначене на 04.05.2023 року, позивач та його представник не прибули повторно. Направлені на вказані у позовній заяві адреси для листування позивача судові повістки про виклик від 30.03.2023 року про призначене судове засідання на 04.05.2023 року о 10 год. 00 хв., були повернуті до суду з довідками на поштових конвертах «адресат відсутній за вказаною адресою».

Надіслані судом 10.04.2023 року у додатку «Viber» на номери телефонів позивача та представника позивача ОСОБА_4 повідомлення «судова повістка про виклик до суду» про призначене судове засідання на 04.05.2023 року о 10 год. 00 хв., були доставлені позивачу та його представнику 10.04.2023 року, що підтверджується довідками про доставку повідомлення у додаток «Viber».

Крім того, надіслане судом 07.03.2023 року на електронну адресу позивача - ІНФОРМАЦІЯ_1 документ в електронному вигляді «судова повістка про виклик до суду» про призначене судове засідання на 30.03.2023 року о 14 год. 00 хв., був доставлений до електронної скриньки 07.03.2023 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Відповідно до ч.3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» від 7 липня 1989 року ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до частин 1, 2 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до ч.5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз вказаних норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 7 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі № 522/7428/15, від 6 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 2 вересня 2020 року у справі № 461/3580/15-ц та інших судових рішеннях суду касаційної інстанції.

У частині четвертій статті 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на викладене та приймаючи до уваги, що позивач не скориставшись належними йому процесуальними правами не цікавився провадженням у справі, повторно не прибув в судове засідання, хоча про судові засідання позивача було повідомлено завчасно та належним чином, суд вважає за необхідне залишити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», Дніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), державного підприємства «Сетам», ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малий Олексій Сергійович про визнання недійсним торгів, скасування протоколу про проведення електронних торгів, акту державного виконавця, свідоцтва про придбання та державної реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання права власності без розгляду.

Не зайвим буде зазначити, що залишення позову без розгляду не є порушенням права позивача на справедливий захист та не може вважатися обмеженням його права доступу до суду, адже після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутися до суду повторно відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючисьст.ст. 257, 260 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», Дніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), державного підприємства «Сетам», ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малий Олексій Сергійович про визнання недійсним торгів, скасування протоколу про проведення електронних торгів, акту державного виконавця, свідоцтва про придбання та державної реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання права власності - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА