Справа № 367/9003/21
Провадження №2-п/367/34/2023
УХВАЛА

Іменем України

02 березня 2023 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Линника В.Я.,

при секретарі судових засідань Балинській О.С.,

представника заявника Сисоєва Д.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення,-

в с т а н о в и в:

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла заява ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ірпінського міського суду Київської області від 21.07.2022 по справі № 367/9003/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Заяву мотивує по тим підставам, що заочним рішенням Ірпінського міського суду Київської області від 21 липня 2022 р. було задоволено позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Розірвано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 18.05.2002 р. Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, про що 18.05.2002 р. зроблено відповідний актовий запис № 753. Вказує про те, що ОСОБА_2 не отримувались ні ухвала суду про відкриття провадження по справі, ні копія позовної заяви, ні жодної судової повістки, вона не мала можливості з`явитись в судове засідання та навіть не могла повідомити про причину своєї неявки. Про дійсне прийняття вказаного заочного рішення Ірпінського міського суду Київської області ОСОБА_2 дізналась від свого представника, який ознайомився із справою лише 27.12.2022 року, після проведення моніторингу та пошуку судових справ за участю ОСОБА_2 на сайті Судової Влади України.

В судовому засіданні представник заявника просив задовольнити заяву про перегляд заочного рішення.

В судовому засіданні позивач просив в задоволенні заяви відмовити по тим підставам, що сторони не проживають разом з 2014 року, тому фактично шлюб припинив своє існування з цього періоду.

Суд, дослідивши подану заяву, вислухавши думку представника заявника та позивача приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1)відповідач належним чином, повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2)відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3)відповідач не подав відзив;

4)позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч. 1ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що заочним рішенням Ірпінського міського суду Київської області від 21 липня 2022 р. було задоволено позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Розірвано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 18.05.2002 р. Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, про що 18.05.2002 р. зроблено відповідний актовий запис № 753.

Як вбачається з матеріалів, судом вживалися заходи щодо повідомлення відповідача про дату, час та місце проведення судового засідання. Про виклик відповідача в судові засідання свідчать конверти з відмітками "за закінченням терміну зберігання". Крім цього, виклик відповідача було здійснено через SMS, згідно довідок про доставку SMS, відповідачці були доставлені SMS-повідомлення про виклик до суду.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Практика Європейського Суду з прав людини (зокрема рішення "Пономарьов проти України" від 3 квітня 2008) наголошує, що "сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження".

Нормою ч. 1ст. 288 ЦПК Українипередбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, для скасування заочного рішення необхідно встановити не лише поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, що його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності двох умов можна вважати, що наявні підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку.

Відповідно достатті 51 Конституції Українишлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно частини 1статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частинами 3, 4статті 56 СК Українипередбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно з частиною 2 статті104, частиною 3 статті105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання, у тому числі за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 СК України.

Частиною 3статті 109 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі чоловіка та дружини і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Відповідно до частини 1 статті 110, статті 112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Отже, зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, про що записано в статті 16 Конвенції "Про дискримінацію жінок" в частині 1 підпункту "с", "однакові права і обов`язки під час шлюбу і після його розірвання".

Позивач звернувся до суду із позовом про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що шлюб фактично припинив існування та подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечать його інтересам. При цьому, позивач категорично заперечує проти скасування заочного рішення, вказує про те, що із відповідачем вони не помирилися.

Судом встановлено, що за час розгляду справи, після винесення рішення суду та до часу розгляду заяви про перегляд заочного рішення суду сторони не помирилися, що свідчить про небажання позивача зберегти сім`ю.

Суд вважає, що незгода відповідача на розірвання шлюбу не може бути підставою для скасування заочного рішення суду, оскільки це буде суперечити інтересам позивача.

За приписами п. 1 ч. 3ст. 287 ЦПК Україниу результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Відповідно до ч. 4ст. 287 ЦПК Україниу разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Отже, враховуючи те, що відповідачем не були надані докази, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи судом, суд приходить до висновку, слід відмовити у заяві про перегляд заочного рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 260, 287-288 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення від 21.07.2022 р. у цивільній справі №367/9003/21.

Повний текст ухвали складено 06.03.2023 р.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: В.Я. Линник