Справа №704/1235/17
Провадження №2/701/7/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" березня 2023 р. Маньківський районний суд, Черкаської області

в складі: головуючого судді - І. Д. Калієвського

за участю секретаря - Г.І. Байдужої

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Маньківка справу за позовом заступника керівника Звенигородської місцевої прокуратури до Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області, ОСОБА_1 , Фермерського господарства "Золото Ланів - А" та Тальнівської міської ради Звенигородського району Черкаської області про визнання незаконним і скасування рішень органу державної влади, визнання договорів оренди недійсними, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідачів про визнання незаконним і скасування рішень органу державної влади, визнання договорів оренди недійсними.

Представник відповідачів ОСОБА_1 та ФГ "Золото Ланів - А" - адвокат ОСОБА_2 01.02.2023 р. надав до суду клопотання про закриття провадження по справі №704/1235/17 , в зв`язку із тим, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, огрунтовуючидане клопотання тим, що розгляд справ даної категорії належить до юрисдикції господарських судів.

Представник відповідачів ОСОБА_1 та ФГ "Золото Ланів - А" - адвокат ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримав клопотання в цілому.

Представник Тальнівської міської ради Звенигородського району Черкаської області в судовому засіданні підтримав дане клопотання.

Представник Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області в судове засідання не з"явився, але згідно поданого 15.03.2023 р. письмового клопотання просить закрити провадження по даній справі з тих самих підстав, що і представник відповідачів ОСОБА_1 та ФГ "Золото Ланів - А" - адвокат ОСОБА_2 , в зв"язку з чим суд розцінює позицію представника Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області як підтримання даного клопотання. Згідно письмової заяви від 16.03.2023 р. представник Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області просить проводити розгляд справи у його відсутність.

Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про закриття провадження по справі №704/1235/17 , в зв`язку із тим, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, обгрунтовуючи свою позицію тим, що розгляд справ даної категорії належить до юрисдикції Маньківського районного суду Черкаської області і дана справа повинна розглядатися в порядку цивільного судочинства.

Суд, дослідивши матеріали справи, вислухавши думку учасників процесу, при вирішенні даного клопотання керується наступним.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Згідно постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.10.2022 по справі №922/1830/19 (провадження №12-91гс20) вбачається, що остання відступила від своїх попередніх правових висновків, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі №619/1680/17-ц, від З квітня 2019 року у справі № 621/2501/18, від 15 січня 2020 року у справі №698/119/18, від 12 травня 2020 року у справі № 357/1180/17, стосовно належності до цивільної юрисдикції спорів про надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства (п.6.65) та надала новий правовий висновок, про те, що спори щодо користування землями фермерського господарства, у тому числі з центральним органом виконавчої влади, який реалізує політику у сфері земельних відносин, з іншими юридичними особами, мають розглядатися господарськими судами незалежно від того, чи отримувала фізична особа раніше земельну ділянку для створення фермерського господарства і того, чи створила вона це фермерське господарство (п. 6.67.).

Крім того Велика Палата Верховного Суду вказала, що в разі коли вона відступила від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні в одній зі справ Верховного Суду України, Великої Палати Верховного Суду чи Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати), згідно із частиною шостою статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суди повинні враховувати висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року у справі №161/12771/15-ц (пункт 88), від 26 червня 2019 року у справі № 761 /9584/15-ц (пункт 93), від 1 квітня 2020 року у справі №520/13067/17 (пункт 27.3), від 30 червня 2020 року у справі №264/5957/17 (пункт 43)). Тобто відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні в одній зі справ Верховного Суду України, Великої Палати Верховного Суду чи Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати), означає відступлення від аналогічних висновків, сформульованих раніше в інших постановах (п.6.66.).

Враховуючи, що справа яка розглядається в Маньківському районному суді Черкаської області №704/1235/17, за позовом прокуратури, є подібною вищевказаній справі № 922/1830/19, тому суд вважає що є всі наявні підстави до застосування положення п.1 ч.1 ст. 255 ЦПК Ураїни до даного провадження.

Згідно п.7.1-7.9 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.10.2022 по справі №922/1830/19 щодо вимоги про визнання незаконним та скасування наказу про надання в оренду земельних ділянок зазначено, що в разі якщо держава вступає у цивільні (господарські) правовідносини, вона має цивільну правоздатність на рівні з іншими учасниками цивільних правовідносин. Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, зокрема, у цивільних (господарських) відносинах розглядається як поведінка держави у цих відносинах. Тому у відносинах, у які вступає держава (зокрема, цивільних, господарських), органи, через які діє держава, не мають власних прав і обов`язків, але наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних відносинах (пункти 6.21, 6.22 постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 5023/10655/11 від 20 листопада 2018 року, пункти 4.19, 4.20 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 915/478/18).

Крім того, Велика Палата Верховного Суду вже звертала увагу, що і в судовому процесі, зокрема в цивільному, держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (пункт 35 постанови ВП від 27 лютого 2019 року, справа № 761/3884/18). Такий же висновок справедливий щодо господарського процесу.

Отже, під час розгляду спору в суді фактичною стороною у справі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган.

Законодавство передбачає два випадки представництва прокурором у суді законних інтересів держави у разі їх порушення або загрози порушення: захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; відсутній орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження щодо захисту інтересів держави. Водночас в обох цих випадках прокурор здійснює представництво. У справі № 922/1830/19 від 05.10.2022, прокурор пред`явив, зокрема, вимогу про визнання незаконним та скасування наказу ГУ Держземагентства у Харківській області, відповідачем визначив ГУ Держгеокадастру у Харківській області. Отже, в частині цієї позовної вимоги позов фактично пред`явлений державою (в особі прокурора) до неї самої (в особі ГУ Держгеокадастру у Харківській області). Зазначене не відповідає частині першій статті 45 ГПК України, відповідно до якої сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу. Отже, позивач і відповідач не можуть збігатися, оскільки такий збіг унеможливлює наявність спору.

Подібних висновків, але щодо участі органів державної влади в адміністративному процесі Велика Палата Верховного Суду дійшла в постанові від 13 листопада 2019 року у справі № 826/3115/17.

Разом з тим позивач у межах розгляду справи може посилатися, зокрема, на незаконність зазначеного наказу без заявлення вимоги про визнання його незаконними та скасування, оскільки такі рішення за умови їх невідповідності закону не зумовлюють правових наслідків, на які вони спрямовані (див. пункт 52 постанови Великої Палати Верховного Суду від 11 лютого 2020 року у справі № 922/614/19. Подібні за змістом висновки сформульовані Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, також у постановах від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16, від 22 січня 2020 року у справі № 910/1809/18).

Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку про задоволення клопотання адвоката Бабій В.М. та застосування положень п.1 ч.1 ст. 255 ЦПК України щодо закриття провадження по даній справі, в зв"язку із тим, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Крім того, у відповідності до вимог ст. 256 ЦПК України, суд роз`яснює позивачу, що у разі закриття провадження у справі, повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Розгляд справ даної категорії належить до юрисдикції господарських судів.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 255, 256, 259, 268 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Провадження по справі №704/1235/17 за позовом заступника керівника Звенигородської місцевої прокуратури до Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області, ОСОБА_1 , Фермерського господарства "Золото Ланів - А" та Тальнівської міської ради Звенигородського району Черкаської області про визнання незаконним і скасування рішень органу державної влади, визнання договорів оренди недійсними - закрити, в зв"язку із тим, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Роз`яснити позивачу, що у разі закриття провадження у справі, повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Розгляд справ даної категорії належить до юрисдикції господарських судів.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Черкаського апеляційного суду впродовж п"ятнадцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження.

Повний тект ухвали виготовлено 21.03.2023 року.

Суддя І.Д.Калієвський