Справа № 296/9290/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" квітня 2023 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Маслак В.П.,

за участю секретаря судового засідання Репіковій З.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 20.12.2022р. звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить надати йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилась спадщина, що складається з: квартири АДРЕСА_1 ; житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 ; земельної ділянки площею 0,25 га, за адресою: АДРЕСА_3 ; земельної ділянки площею 0,4313 га, за адресою: АДРЕСА_3 .

Позивач вказує, що батько заповіт не склав, а спадкоємцями після його смерті стали ОСОБА_1 (позивач), ОСОБА_3 (дружина) та ОСОБА_4 (син). Постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Білецькою Н.С. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач зазначив, що строк пропустив з поважних причин, пов`язаних з карантинними обмеженнями, які були введеними на всій території України у зв`язку із COVID-19 та хворобою, через яку останній позбавлений можливості самостійно пересуватись. Крім того, зазначає, що матір ОСОБА_3 та брат ОСОБА_4 померли в липні 2021р. Отже, на підставі вищезазначеного ОСОБА_1 просив визначити додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

Представник позивача ОСОБА_5 в судовому засіданні вимоги позовної заяви підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_6 в клопотанні просив розгляд справи здійснювати за його відсутності.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінюючи у сукупності зібрані по справі докази, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_2 є батьком ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження виданого Романівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис № 121 (а.с 6).

Відповідно свідоцтва про смерть зареєстрованого відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис № 305, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 7).

Матеріали справи свідчать, що після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до якої входить:

- квартира АДРЕСА_4 ; договір купівлі-продажу від 1998р., зареєстрований в реєстрі № 3-682 (а.с. 13);

- житловий будинок загальною площею 84,6 кв.м. за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 17);

- земельна ділянка площею 0,25 га, за адресою: АДРЕСА_3 ; державний акт на право власності на земельну ділянку від 12.05.2006р. (а.с. 19);

- земельна ділянка площею 0,4312 га, за адресою: АДРЕСА_3 ; державний акт на право власності на земельну ділянку від 12.05.2006р. (а.с. 18).

Позивач зазначає, що він є єдиним спадкоємцем після смерті батька ОСОБА_2 , що підтверджується довідкою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Білецької Н.С. від 14.09.2022р. № 321/02-14 (а.с. 24).

Відповідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 14.09.2022р. приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Білецької Н.С. позивачу роз`яснено, що шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини пропущений (а.с. 23).

Щодо доводів позивача з приводу поважності причин пропуску шестимісячного строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини судом встановлено наступне.

Позивач зазначає, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки хворів, що потребувало обстеження, тривалого лікування, про що свідчать виписки із медичних карток стаціонарного хворого № 1790, № 3273, № 164277 ОСОБА_1 (а.с. 20-22).

Допитаний в судовому засіданні ОСОБА_7 в якості свідка повідомив, що знайомий з ОСОБА_1 з дитинства, та підтвердив, що останній хворіє та має поганий стан здоров`я.

Спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України, законами України від 2 вересня 1993 року N 3425-XII "Про нотаріат", від 23 червня 2005 року N 2709-IV "Про міжнародне приватне право", іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Нотаріуси вчиняють нотаріальні дії передбачені ст. 34 ЗУ «Про нотаріат».

Відповідно ст. 69 ЗУ «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа відповідного органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом перевіряє факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна. Нотаріус або посадова особа відповідного органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині.

Відповідно ст. 49 ЗУ «Про нотаріат» нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо: 1) вчинення такої дії суперечить законодавству України.

В силу вимог ст.ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Враховуючи вищевикладене, даючи юридичну оцінку зібраним по справі доказам у їх сукупності, позивачем доведено, що строк для прийняття спадщини, що відкрилась після смерті батька ОСОБА_2 , було пропущено з поважної причини, внаслідок хвороби, а тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 263-265, 274, 354 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті його батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , який рахувати з наступного дня після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В. П. Маслак