Справа № 161/2205/23
Провадження № 2/161/1442/23
У Х В А Л А

28 березня 2023 року Луцький міськрайонний суд Волинської області

в складі:

головуючого судді Рудської С.М.

при секретарі Коржик Н.В.

розглянувши у відкритому засіданні в залі суду в м. Луцьку заяву представника відповідача адвоката Василюка Ігоря Миколайовича про застосування заходів зустрічного забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності на нерухоме майно

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Луцького міськрайонного суду Волинської області перебуває вищевказана цивільна справа № 161/2205/23, предметом якої є встановлення факту проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 однією сім`єю без реєстрації шлюб, визнання спільним майном подружжя майнових прав на квартиру АДРЕСА_1 , а також, у порядку поділу майна подружжя, визнання за кожним з них по 1/2 частці майнових прав на вказане майно.

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 13.02.2023 року було вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони суб`єктам, уповноваженим на вчинення реєстраційних дій, вчиняти будь-які дії та вносити будь-які відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 48 кв.м.

23.03.2023 року від представника відповідача надійшло на електронну адресу суду клопотання про застосування заходів зустрічного забезпечення. На обгрунтування клопотання відповідач зазначає, що підставою виникнення спірних правовідносин є укладений 02.06.2020 року між ОСОБА_2 та ПрАТ «Луцький домобудівельний комбінат» договір купівлі продажу майнових прав № 4/1 (далі Договір). Застосовуючи заходи забезпечення судом не враховано, що відповідачу можуть бути завдані збитки у вигляді відшкодування шкоди продавцю майнових прав за неналежне виконання умов Договору. Крім цього, вжиття судом за ініціативою позивача заходів забезпечення позову унеможливлює відповідачу реалізацію його прав, як власника, оскільки останній позбавлений можливості здійснити реєстрацію речового права, отримати будинкову книгу, надати об`єкт нерухомого майна в якості забезпечення або в користування на умовах оренди тощо. Також вказує, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів спроможності позивача компенсувати відповідачу у майбутньому можливі збитки, пов`язані із забезпеченням позову. Орієнтовний розмір збитків, які можуть бути завдані вжитими заходами забезпечення позову, становить 50000 грн. та у випадку односторонньої відмови від виконання Договору зі сторони продавця майнових прав прямий матеріальний збиток становитиме 776200 грн. (без врахуванням упущеної вигоди для відповідача). Враховуючи наведене, просить суд вжити заходи зустрічного забезпечення шляхом зобов`язання позивача внести на депозитний рахунок суду грошові кошти в сумі 350000 грн. протягом трьох днів з дати постановлення даної ухвали.

Для вирішення питання про зустрічне забезпечення сторони в судове засідання не викликалися.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

З точки зору ч. 1 ст. 154 ЦПК України метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Тобто, на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених ч. 3 ст. 154 ЦПК України, згідно з якою суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Аналогічної позиції дотримується і Верховний Суд у своїй постанові від 19.04.2019 року в справі № 753/2380/18-цз.

За змістом ч. ч. 4, 5 ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Разом з тим, заява адвоката Василюка І.М. про забезпечення позову не містить жодного обґрунтування наявності обставин, які б свідчили про те, що невжиття заходів зустрічного забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити компенсацію відповідачу у майбутньому можливих збитків, пов`язаних із забезпеченням позову, а також не містить доказів для підтвердження таких обставин, тобто його заява обґрунтовується виключно припущеннями, що суперечить ч. 6 ст. 81 ЦПК України.

Крім того, заборона суб`єктам, уповноваженим на вчинення реєстраційних дій, вчиняти будь-які дії та вносити будь-які відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо квартири АДРЕСА_1 , в жодній мірі не позбавляє ОСОБА_2 фактично володіти та користуватися вказаним майном.

Отже, враховуючи зміст правовідносин, що виникли між сторонами, з огляду на обраний вид забезпечення позову, який не впливає на матеріальний стан відповідача, не призводить до понесення додаткових витрат внаслідок його застосування, враховуючи відсутність доказів завдання відповідачу збитків внаслідок вжиття заходів забезпечення позову, а також те, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у заяві обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви адвоката Василюка І.М. про застосування заходів зустрічного забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 149-150, 154, 244, 259-261, 353 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника відповідача адвоката Василюка Ігоря Миколайовича про застосування заходів зустрічного забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності на нерухоме майно відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 28 березня 2023 року.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області С.М. Рудська