КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2023 року місто Київ

Справа № 759/23394/19

Апеляційне провадження №22-ц/824/1488/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

головуючого судді Желепи О. В.

суддів: Кравець В. А., Мазурик О. Ф.

за участю секретаря судового засідання Вєтчінової О. О.

розглянув у відкритому судовому засіданні, в режимі відео-конференції, цивільну справу за апеляційною скаргою Драган Яни Сергіївни в інтересах ОСОБА_2 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 13 січня 2022 року (ухвалене у складі судді П`ятничук І. В., інформація щодо дати складання повного судового рішення відсутня)

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Державного підприємства «СЕТАМ», ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», приватного виконавця Чижика Андрія Павловича, треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної у місті Києві державної адміністрації, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Апатенко Марина Анатоліївна, про визнання електронних торгів недійсними, скасування свідоцтва та акту

ВСТАНОВИВ

У грудні 2019 ОСОБА_4 через свого предстаникаадвокат Драган Я. С. звернувся до Святошинського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_3 ,Державного підприємства «СЕТАМ», ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», приватного виконавця Чижика Андрія Павловича, треті особи: Служба у справах сім`ї та дітей Святошинської районної у місті Києві державної адміністрації, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Апатенко Марина Анатоліївна, в якому просив:

- визнати недійсними електронні торги, що проводились 20.03.2019 року ДП «СЕТАМ» з приводу реалізації садового будинку АДРЕСА_1 , площею 39,4 кв.м., та земельної ділянки №НОМЕР_1 , площею 0,01616 га, кадастровий номер №:75:761:0027, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 що оформлені протоколом № 433144 від 23.09.2019 року;

- визнати недійсними та скасувати акт про проведені електронні торги з приводу реалізації садового будинку АДРЕСА_1 , площею 39,4 кв.м., та земельної ділянки № НОМЕР_1 , площею 0,01616 га, кадастровий номер № :75:761:0027, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ;

- визнати недійсним та скасувати свідоцтво серія та номер НОМЕР_2 , видане 09.10.2019 року про придбання з прилюдних торгів садового будинку АДРЕСА_1 , площею 39,4 кв.м., та земельної ділянки №НОМЕР_1 , площею 0,01616 га, кадастровий номер №:75:761:0027, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Позов обґрунтовувала тим, що 13 лютого 2007 року між ОСОБА_2 та ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» було укладено кредитний договір № 014/0005/82/11425, відповідно до якого позивачу було надано кредит, у вигляді невідновлювальної кредитної лінії з лімітом 51 000,00 доларів США.

13 лютого 2007 року між ОСОБА_2 та ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» було укладено договір іпотеки.

Зазначає, що рішенням Подільського районного суду м. Києва від 13.02.2012 року та додатковим рішенням від 22.05.2012 року з ОСОБА_2 на корить ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» було стягнуто заборгованість за кредитним договором № 014/0005/82/11425 від 13.02.2007 року.

У звязку з чим, 04.12.2012 року Подільським районним судом м. Києва видано виконавчі листи про стягнення з ОСОБА_2 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості за кредитним договором у розмір 66 609,51 дол. США та 1 820,00 грн. судових витрат.

01.08.2013 року постановою державного виконавця Святошинського ВДВС у м. Києві було відкрито виконавче провадження № 39140244 про примусове стягнення з ОСОБА_2 532203,33 грн.

Зазначає, що в листопаді 2019 року ОСОБА_2 стало відомо про те, що його єдине житло, садовий будинок АДРЕСА_1 , площею 39,4 кв.м., та земельну ділянку № НОМЕР_1 , площею 0,01616 га, кадастровий номер №:75:761:0027, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 в якому також зареєстровані та проживають неповнолітні діти ОСОБА_2 за невідомих обставин було продано іншій особі.

Вважає, що електронні торги були проведені з грубими порушеннями норм чинного законодавства, а саме ЗУ «Про мораторій на стягнення майна громадян України», відповідно до якого не може бути примусово стягнуте нерухоме житлове майно, яке вважається предметом іпотеки, якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами в іноземній валюті.

Крім того, посилається на те, що під час проведення електронних торгів у приватного виконавця був відсутній дозвіл органу опіки та піклування на відчуження спірного садового будинку.

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 13 січня 2022 року в задоволені позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, Драган Я. С. в інтересах ОСОБА_2 05 грудня 2022 року направила на адресу Київського апеляційного суду апеляційну скаргу в якій просить скасувати рішення Святошинського районного суду міста Києва від 13 січня 2022 року та постановити нове, яким:

- визнати недійсними електронні торги, що проводились 20.03.2019 року ДП «СЕТАМ» з приводу реалізації садового будинку АДРЕСА_3 АДРЕСА_10 що оформлені протоколом № 433144 від 23.09.2019 року;

- визнати недійсними та скасувати акт про проведені електронні торги з приводу реалізації садового будинку АДРЕСА_3 АДРЕСА_10;

- визнати недійсним та скасувати Свідоцтво серія та номер 1345, видане 09.10.2019 року про придбання з прилюдних торгів садового будинку АДРЕСА_3 АДРЕСА_10.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що приватним виконавцем було порушено порядок реалізації арештованого майна, а саме реалізовано спірний будинок без дозволу органу опіки та піклування або відповідного рішення суду, чим порушено не лише право позивача, але і право неповнолітніх дітей, які зареєстровані та мають право користування даним житловим будинком.

На письмову заяву позивача, орган опіки та піклування надав інформацію, що ними дозвіл на відчуження будинку АДРЕСА_4 з 01.01.2019 року не надавався.

Зазначає, що посилання суду першої інстанції на наявність акту обстеження умов проживання від 18.10.2019 року , відповідно до якого діти проживають за іншою адресою, є помилковим. Оскільки така довідка бралась матір'ю дітей в справі щодо сімейних правовідносин та не має жодного доказового значення для справи щодо нерухомого майна. Такий акт не є дозволом органу опіки та піклування, а тому не є доказом дотримання порядку реалізації майна.

Висновок суду, що садовий будинок не є об'єктом житлового фонду, а отже на нього не розповсюджується дія Закону України "Про мораторій на стягнення майна громадян України" не відповідає матеріалам справи.

Вказаний будинок є місцем проживання позивача, відповідна відмітка міститься в паспорті ОСОБА_2 . Крім того, вказаний будинок є єдиним житлом позивача в якому він фактично проживає.

Суд першої інстанції не врахував практику Верховного суду згідно якої, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку проведення торгів та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Зазначає, що при реалізації арештованого майна були здійснені грубі порушення Порядку реалізації арештованого майна, та Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України», однак суд не взяв до уваги вказані обставини, що призвело до ухвалення неправомірного рішення.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 01 лютого 2023 року відкрито апеляційне провадження у даній справі та надано учасникам справи 5-денний строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу з моменту отримання даної ухвали.

13 лютого 2023 року на адресу Київського апеляційного суду від відповідача ОСОБА_3 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить суд відмовити у задоволені апеляційної скарги.

Відзив на апеляційну скаргу обґрунтований тим, що позивач вводить суд в оману щодо свого місця проживання за адресою АДРЕСА_5 , оскільки ще у січні 2022 року вказаний будинок згорів, та наразі за вказаною адресою відсутнє будь-яке спірне майно. На підтвердження вказаних обставин просить долучити копію акту про пожежу, та копії довідок від Святошинськог УП ГУНП у м. Києві та СТ «Дружба».

Крім того вказує, що дія Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України» розповсюджується саме на житлові будинки та квартири, які використовуються як місце постійного проживання і відповідають певним критеріям. Предметом продажу на прилюдних торгах був садовий будинок, і зазначений тип не відноситься за своїм типом до житлового будинку.

Зазначає, що при укладенні іпотечного договору та при подачі позову позивачем вказувалась інша адреса проживання, і лише після ознайомлення представника позивача з відповідними поясненнями відповідача, адвокат почала вказувати, що позивач фактично проживає за спірною адресою.

Щодо порушення прав дітей зазначає, що садовий будинок не є житлом, а право на користування нерухомим майном у дітей як у членів сім`ї власника, виникає виключно у тому випадку, коли таке нерухоме майно є житлом і діти проживають разом з власником такого житла. В даному випадку, неповнолітні діти не проживають разом з позивачем, що встановлено судовими рішеннями у інших справах.

Вказує, що позивачем отримано кредит у банку, повернення якого було забезпечено саме спірним майном, а тому дії щодо реалізації майна спрямовані на виконання позивачем свого зобов`язання перед банком, щодо погашення заборгованості, адже в добровільному порядку таке погашення не здійснено.

22 лютого 2023 року від представника АТ «Райффайзен Банк» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити рішення Святошинського районного суду міста Києва від 13 січня 2022 року без змін, а скаргу без задоволення.

Вказує, що оскільки ОСОБА_2 не виконав рішення суду, а також не виконав та проігнорував постанову приватного виконавця провідкриття виконавчого провадження та інші його вимоги і документи, у виконавця були всі підстави для звернення стягнення на нерухоме майно боржника, з метою виконання рішення суду.

Щодо порушення прав дітей вказує, що згідно акту обстеження умов проживання від 18.10.2019 рокускладеного головним спеціалістом служби у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, діти позивача проживають за іншою адресою, що спростовує доводи позивача про проживання неповнолітніх дітей у спірному будинку. Крім того, позивача притягнено до адміністративної відповідальності через заборгованість по сплаті аліментів на утримання дітей, а рішенням суду у справі №759/14230/19 встановлено, що з 2017 року колишня дружина позивача разом з дітьми змушені були змінити своє місце проживання, що повністю спростовує твердження ОСОБА_2 про наявність та проживання дітей за адресою спірногобудинку.

Зазначає, що садовий будинок не може бути об`єктом постійного проживання. До того ж, позивачем не надано доказів того, що предмет іпотеки є його єдиною власністю для проживання.

Виконавчим листом по справі № 2-4008/11, відповідно до якого проводилась реалізація майна, встановлено місце реєстрації ОСОБА_2 , а саме: АДРЕСА_6 . Згідно норм ст. 61 ЦПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування, а тому можна дійти висновку, що у позичальника фактично є інше місце проживання, яке встановлено судом, що спростовує твердження позивача про відсутність іншого об`єкта нерухомого майна як місце проживання.

Інші учасники своїм правом на подання відзиву не скористались.

У судовому засіданні 28 лютого 2022 року позивач доводи апеляційної скарги підтримав та просив її задовольнити.

Представник позивача адвокат Драган Я. С. просила скасувати рішення Святошинського районного суду міста Києва від 13 січня 2022 року та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Вказувала, що іншого майна, окрім спірного будинку, у позивача немає.

Представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Попов А. С. приймав участь у судовому засіданні в режимі відео конференції. Проти задоволення апеляційної скарги заперечував з підстав викладених у відзиві на апеляційну скаргу.

Представник відповідача АТ «Райффайзен Банк» адвокат Салтиков С. С. приймав участь у судовому засіданні в режимі відео конференції. Просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін.

Від третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Святошинської районної у місті Києві державної адміністрації надійшла заява про розгляд справи за відсутності їх представника, крім того просили ухвалити рішення в інтересах та на користь дітей.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлені судом належним чином.

За правилами ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь Головуючого судді Желепи О. В., пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтвердженими тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно зі ст.1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

За змістом ст. 48Закону України «Про виконавче провадження» заходами примусового виконання рішень є, зокрема, звернення стягнення на майно боржника, що полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації.

За загальним правилом реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною (ч.1 ст.61 Закону України «Про виконавче провадження).

Водночас з огляду на зміст ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 року № 2831/5.

Відмовляючи у задоволені позову суд вважав встановленими такі обставини.

13.02.2007 року між ОСОБА_2 та ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» було укладено кредитний договір № 014/0005/82/11425, відповідно до якого позивачу було надано кредит, у вигляді невідновлювальної кредитної лінії з лімітом 51 000,00 доларів США, строком повернення до 13.02.2007 року.

13 лютого 2007 року між ОСОБА_2 та ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» укладено договір іпотеки, відповідно до якого ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» передано в іпотеку належний позивачу садовий будинок АДРЕСА_1 , площею 39,4 кв.м. та земельну ділянку № НОМЕР_1 , площею 0,01616 га, кадастровий номер № :75:761:0027, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 (т. 1 а.с. 80-83).

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 13лютого 2012 року з ОСОБА_2 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» стягнуто заборгованість за кредитним договором № 014/0005/82/11425 від 13.02.2007 року в розмірі 532 203,33 грн. ( т.1 а.с. 62-63).

04 грудня 2012 року Подільським районним судом м. Києва видано виконавчі листи про стягнення з позивача на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості за кредитним договором.

28 грудня 2017 року Подільським районним судом м. Києва видано дублікат виконавчого листа про стягнення з ОСОБА_2 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості за кредитним договором № 014/0005/82/11425 від 13.02.2007 року в розмірі 532203,33 грн., який було пред`явлено до примусового виконання до приватного виконавця Київського виконавчого округу Чижика Андрія Павловича (т.1 а.с. 88-89).

11 січня 2019 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Чижиком А.П. відкрито виконавче провадження ВП № 58055824 на підставі виконавчого листа № 2-4008/11 виданого Подільським районним судом м. Києва 28.12.2017 року (т. 1 а.с. 90-91).

18 січня 2019 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Чижиком А.П. винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника (т. 1 а.с. 92-94).

18 січня 2019 року приватним виконавцем Чижиком А.П. винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП № 58055824 (т. 1 а.с. 164-165).

З матеріалів справи вбачається, що 16 травня 2019 року приватним виконавцем Чижиком А.П. на адресу позивача надіслано повідомлення про проведення експертної оцінки майна боржника, що було описано та арештоване згідно постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника від 18 січня 2019 року (т.1 а.с. 95-96).

ПП «Консалтингова група «АРГО-ЕКСПЕРТ» 03.05.2019 року надано висновок про вартість майна для продажу на загальних торгах (аукціоні) (т.1 а.с. 166-168).

За змістом протоколу № 433114 про проведення електронних торгів від 23.09.2019 р. переможцем торгів на майно - (іпотека, садовий будинок АДРЕСА_1 , площею 39,4 кв.м. та земельна ділянка № НОМЕР_1 , площею 0,01616 га, кадастровий номер № :75:761:0027, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ) є ОСОБА_3 (т. 1 а.с. 174-175).

02 жовтня 2019 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Чижиком А.П. складено акт про реалізацію предмета іпотеки, та внесення переможцем коштів в розмірі 612 000,00 грн за придбане майно (т. 1 а.с. 178-179).

Згідно свідоцтва від 09 жовтня 2019 року, яке посвідчене приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Апатенко М.А. на підставі акту приватного виконавця Чижика А.П. про реалізацію предмета іпотеки, ОСОБА_3 належить на праві власності майно, що складається з: садового будинку АДРЕСА_7 та земельної ділянки № НОМЕР_1 , площею 0,01616 га, кадастровий номер № :75:761:0027, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 .

Вирішуючи спір та відмовляючи у задоволені позову суд першої інстанції зазначив, що садовий будинок АДРЕСА_8 не є об`єктом житлового фонду.

Також суд встановив, що позивч не довів, що вказаний садовий будинок є єдиним його місцем проживання.

За таких обставиин, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав вв ажати, що на таке майно не могло бути звернуто стягнення в силу Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України»,

Крім того, як вбачається з акту обстеження умов проживання від 18.10.2019 року складеного головним спеціалістом служби у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, діти позивача ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 проживають за адресою: АДРЕСА_9 , що спростовує доводи позивача про проживання неповнолітніх дітей у спірному житловому будинку АДРЕСА_8 (т. 2 а.с. 86-87).

За таких обставин, суд не встановив порушення прав неповнолітніх дітей, внаслідок звернення стягнення на садовий будинок.

Згідно з ч. 2 ст. 61 Закону України "Про виконавче провадження" порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015 № 2710/5 затверджено Порядок реалізації арештованого майна (Порядок), яким визначено правила проведення прилюдних торгів.

Згідно з п.4 розділу ІІ Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відповідного органу державної виконавчої служби. Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби, який передав майно на реалізацію, про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.

Відповідно до вимог п.8 розділу ІІІ Порядку якщо реалізації підлягає житловий будинок, квартира або інше житлове приміщення, в інформації про майно додатково зазначаються: розмір жилої та нежилої площі будинку, квартири, іншого житлового приміщення; план приміщення (за наявності); місце розташування; відомості про земельну ділянку, на якій розташований будинок (її правовий режим та розмір); кількість поверхів будинку, поверх, на якому розташована квартира, інше житлове приміщення; кількість кімнат, площа кожної кімнати; інформація про допоміжні, підсобні приміщення та споруди; інформація про наявність зареєстрованих інших, крім боржника, мешканців (зокрема дітей), орендарів, інших користувачів приміщення.

Як видно із змісту вказаної норми та враховуючи відомості, які вказані на сайті ДП «Сетам» для проведення торгів було достатньо інформації про об`єкт нерухомості.

Суд встановив, що позивачем не наведено, які ознаки недійсності містять результати електронних торгів проведені 23.09.2019 року.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позов є необґрунтований.

Дослідивши наявні в справ докази, колегія суддів встановила, що ті обставини справи, які суд вважав встановленими є доведеними, висновки суду відповідають таким обставинам та вимогам закону.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.

Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів (далі Порядок).

Згідно з Порядком електронні торги продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім-шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для знесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

ДП «Сетам» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений.

Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у пункті 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19).

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі№ 3-242гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі№ 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16.

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню у порядку, передбаченому цим Законом.

Позивач, як на підставу порушення прав та законних інтересі, посилається на те, що спірний будинок реалізовано без дозволу органу опіки та піклування або відповідного рішення суду, що призвело до порушення прав дітей, які зареєстровані та мають право користування житловим будинком,

Однак відповідно до доказів, що містяться в матеріалах справи, судових рішень, що набрали законної сили, а також пояснень наданих позивачем у судовому засіданні в суді апеляційної інстанції, неповнолітні діти разом з ним не проживають вже більше чотирьох років.

Матеріали справи містять докази про проживання неповнолітніх дітей з матір`ю за адресою : : АДРЕСА_9 , яким суд першої інстанції дав належну правову оцінку, та дійшов підставного висновку, про відсутність правових підстав вважати, що внаслідок проведення торгів були порушені права неповнолітніх дітей.

Доводи апеляційної скарги про те, що акт обстеження умов проживання від 18.10.2019 року не має жодного доказового значення для вирішення даної справи, адже отриманий в справі щодо сімейних правовідносин, а тому не є доказом дотримання порядку реалізації майна, відхиляються колегією суддів як безпідставні та необґрунтовані.

Крім того, апеляційним судом встановлено, що 08 січня 2022 року , садовий будинок, який реалізовано на торгах згорів, був пошкоджений дах будинку та перекриття стелі. Як пояснив в судовому засіданні позивач, діти під час пожежі в будинку не проживали, так як вони вже чотири роки проживають з матір`ю.

Доводи апеляційної скарги в частині порушення ЗУ "Про мораторій на стягнення майна громадян України", колегія суддів не приймає з огляду на таке.

Відповідно до Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України», протягом дії закону, не може бути примусово звернено стягнення (відчужене без згоди власника) на майно, що віднесене до об`єктів житлового фонду (далі - нерухоме житлове майно), об`єкт незавершеного житлового будівництва, майнові права на нього, що є предметом іпотеки згідно із статтею 5 Закону України «Про іпотеку», якщо таке майно/об`єкт незавершеного житлового будівництва/майнові права виступають як забезпечення виконання зобов`язань фізичної особи (позичальника або майнового поручителя) за кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що: таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного житлового будівництва, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності немає іншого нерухомого житлового майна; або; таке нерухоме житлове майно придбавалося за кредитні кошти і при цьому умовами кредитного договору передбачена заборона реєстрації місця проживання позичальника або майнового поручителя за адресою знаходження нерухомого житлового майна, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності немає іншого нерухомого житлового майна; загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного житлового будівництва) не перевищує 140 квадратних метрів для квартири та 250 квадратних метрів для житлового будинку; 2) не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) інше майно (майнові права), яке відповідно до законодавства або кредитного договору підлягає стягненню з позичальника, зазначеного у підпункті 1 цього пункту, за недостатності коштів, одержаних стягувачем від реалізації (переоцінки) предмета застави (іпотеки).

З матеріалів справи вбачається, що садовий будинок АДРЕСА_8 не є об`єктом житлового фонду, а отже на нього не розповсюджується дія Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України.

Твердження позивача про те, що спірний будинок є єдиним його житлом в якому він фактично проживає, і саме йей будинок використовувася ним як постійне місце проживання, колегією суддів не приймається до уваги, оскільки відповідно до матеріалів справи в позовній заяві та інших процесуальних документах представником позивача зазначалась інша адреса проживання позивача, відмінна від адреси спірного будинку, а саме АДРЕСА_6 . Крім того, в матеріалах справи містяться зворотні рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення з відміткою про отримання поштової кореспонденції ОСОБА_2 саме за адресою АДРЕСА_6 (а. с. 49, 204 том 1).

Щодо відмітки в паспорті позивача, колегія суддів зазначає, що в матеріалах справи наявна копія паспорта позивача серія НОМЕР_3 з відміткою про зареєстроване місце проживання за адресою АДРЕСА_6 (а. с. 135 том 1), інших копій документів позивача матеріали справи не містять.

Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частини 2 статті 76 ЦПК України ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Висновок суду про те, що позивачем не доведено, що реалізований садовий будинок є його єдиним місцем проживання, а також не доведено, що у позивача на праві власності не має іншого житла, повністю відповідає наявним в справі та наданим позивачем доказам, відповідно, відсутні підстави вважати, що діяв мораторій на звернення стягнення на таке майно.

Таким чином позивачем не доведено порушення його прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів, а доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди апеллянта з висновком суду щодо їх оцінки.

Відповідно до ч.1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Апеляційний суд встановив, що рішення суду першої інстанції постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги.

Керуючись ст. ст. 268, 367-368, 374,375, 381-384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Драган Яни Сергіївни в інтересах ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Святошинського районного суду міста Києва від 13 січня 2022 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днівз дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 09 березня 2023 року.

Головуючий О. В. Желепа

Судді В. А. Кравець

О. Ф. Мазурик