У Х В А Л А

17 березня 2023 року м. Київ

Справа №369/7499/20

Апеляційне провадження №22-ц/824/6873/2023

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача Соколової В.В.

суддів: Нежури В.А., Поліщук Н.В.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області ухваленого під головуванням судді Дубас Т.В., 30 грудня 2022 року в м. Києві, дата складення повного тексту рішення не зазначена, у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 Білогородської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про визнання права власності на частину нерухомого майна по праву спадкування та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_4 , треті особи: Орган опіки та піклування Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області, Борщагівська сільська рада Бучанського району Київської області, про визнання права спільної сумісної власності та скасування державної реєстрації,

в с т а н о в и в

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 грудня 2022 року позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 Білогородської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про визнання права власності на частину нерухомого майна по праву спадкування - задоволено частково.

Зустрічний позово ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_4 , треті особи: Орган опіки та піклування Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області, Борщагівська сільська рада Бучанського району Київської області, про визнання права спільної сумісної власності та скасування державної реєстрації - задоволено частково.

Не погодився із вказаним рішенням суду ОСОБА_1 , ним 27 лютого 2023 року на адресу Київського апеляційного суду засобами поштового зв`язку направлено апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 березня 2023 року витребувано з Києво-Святошинського районного суду Київської області справу №369/7499/20, яка надійшла до суду апеляційної інстанції 16 березня 2023 року.

До апеляційної скарги відповідачем долучено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування клопотання відповідач вказує на те, що повний текст оскаржуваного рішення ним отримано 27 січня 2023 року засобами поштового зв`язку /т.3 а.с. 69/, у зв`язку з чим просить поновити строк на апеляційне оскарження.

Виходячи з принципу доступу до правосуддя, положень ч.1 ст. 127 ЦПК України, ч. 3 ст. 354 ЦПК України, суд вважає за доцільне задовольнити клопотання та поновити строк на апеляційне оскарження.

Також до апеляційної скарги відповідачем долучено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_1 за подання апеляційної скарги необхідно сплатити суму судового збору в розмірі 28306, 65 грн. Однак, у зв`язку із скрутним матеріальним становищем, він позбавлений можливості сплатити судовий збір в такому розмірі. Зазначає, що всі його заощадження були витрачені на сплату судового збору за подачу зустрічного позову до суду першої інстанції. Також вказує на те, що він є пенсіонером за віком , та єдиним його доходом є пенсійні виплати, город та корова. Згідно виданої довідки про доходи №840102 від 21 липня 2023 року за минулий 2022 рік сума його пенсії склала 25002, 00 грн. Тобто, його річний дохід менший за розмір судового збору, який він повинен сплатити за подання апеляційної скарги, а саме 28306, 65 грн. Також зазначає про те, що в нього відсутнє на праві власності рухоме та нерухоме майно, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 25 лютого 2023 року. Зазначає, що іншого доходу крім пенсії він не отримує, так як ніде не працює.

Вищевказане є підставою для звільнення його від сплати судового збору з огляду на положення ст. 8 Закону України «Про судовий збір», оскільки розмір судового збору, який йому необхідно сплатити перевищує 5 відсотків розміру річного доходу останнього.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а з підстав, визначених частиною 1 цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аналіз змісту ст. 8 Закону України «Про судовий збір» дає підстави для висновку про те, що відповідачі у справі не є суб`єктами, на яких поширюється дія цієї правової норми, оскільки вона стосується лише позивачів.

Водночас відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

За змістом цієї практики щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, наведеній, зокрема у рішеннях Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справах «Гергел і Георгета Стоїческу проти Румунії» («Georgel and Georgeta Stoicescu v. Romania»), «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland»), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір має бути розумним, таким, що з урахуванням фінансового положення заявника може бути ним сплачений. Великий розмір судових витрат, який не враховує фінансове положення заявників, може бути розглянутий як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Враховуючи наведене, відповідач у справі може за певних обставин (дійсної неспроможності сплатити судовий збір, підтвердженої належними доказами) бути звільненим від сплати судового збору або його сплата може бути відстрочена чи розстрочена, розмір судового збору може бути зменшений судом. Тобто за вказаних обставин, з метою забезпечення права особи на судовий захист ст. 8 Закону України «Про судовий збір» може бути застосована за аналогією закону (ч. 9 ст.10 ЦПК України) до іншої сторони спору.

На підтвердження свого майнового стану ОСОБА_1 надав довідку про доходи №840102 від 21 лютого 2023 року, відповідно до якої сума пенсії за період з 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року складає 25002, 00 грн, витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, копію трудової книжки.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання ОСОБА_1 та звільнення останнього від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

За формою і змістом апеляційна скарга відповідають вимогам ст. 356 ЦПК України.

А отже наявні підстави для відкриття апеляційного провадження у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 359 ЦПК України, якщо апеляційна скарга подана з пропуском визначеного цим Кодексом строку, суд у випадку поновлення строку на апеляційне оскарження зупиняє дію оскаржуваного рішення в ухвалі про відкриття апеляційного провадження.

В порядку ст. 360 ЦПК України, учасники справи мають право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом апеляційної інстанції в ухвалі про відкриття апеляційного провадження. Відзив на апеляційну скаргу має містити: найменування суду апеляційної інстанції; ім`я (найменування), поштову адресу особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу, а також номер засобу зв`язку, адресу електронної пошти, за наявності; обґрунтування заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги; у разі необхідності - клопотання особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу; перелік матеріалів, що додаються.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції. До відзиву додаються докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Також виходячи з положень ч. 4 ст. 360 ЦПК України, відзив та додані до нього документи мають бути направлені іншим учасникам справи, а докази відправлення мають бути долучені до відзиву для пред`явлення суду.

Керуючись ст. 354, 356, 359, 361 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

у х в а л и в

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 грудня 2022 року.

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 грудня 2022 року.

Відкрити апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області ухваленого під головуванням судді Дубас Т.В., 30 грудня 2022 року в м. Києві, дата складення повного тексту рішення не зазначена, у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 Білогородської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про визнання права власності на частину нерухомого майна по праву спадкування та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_4 , треті особи: Орган опіки та піклування Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області, Борщагівська сільська рада Бучанського району Київської області, про визнання права спільної сумісної власності та скасування державної реєстрації.

Зупинити дію рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 грудня 2022 року.

Направити учасникам справи копію цієї ухвали та копію апеляційної скарги з доданими до неї матеріалами.

Учасники справи мають право подати відзив на апеляційну скаргу протягом 5 (п`яти) днів з дня одержання копії ухвали про відкриття провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач:

Судді: