Справа № 522/3733/22
Провадження № 2/522/173/23
УХВАЛА

14 лютого 2023 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Павлик І.А.,

за участю:

секретаря судового засідання Сулими А.С.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору в судове засідання не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Консалт Солюшенс» про залишення позовної заяви без розгляду та визнання дій зловживанням правом у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Консалт Солюшенс», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» про захист прав споживачів,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшов позов ОСОБА_1 до ТОВ «Консалт Солюшенс», третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ПАТ «Дельта Банк» про захист прав споживачів.

Ухвалою суду від 02.06.2022 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та витребувано докази.

15.08.2022 до суду від відповідача надійшла заява, у якій він просить суд залишити позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, визнати дії ОСОБА_1 зловживанням процесуальними правами, накласти на неї штраф у розмірі десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та стягнути ці коти в дохід державного бюджету, а позовну заяву залишити без розгляду. Заяву обґрунтовано тим, що на розгляді в Приморському районному суді м. Одеси знаходиться справа № 522/13692/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до ТОВ «Консалт Солюшенс» про захист прав споживачів, який обґрунтовано абсолютно такими ж підставами. Наслідком таких недобросовісних дій є залишення судом позовної заяви без розгляду та повернення її позивачу на підставі п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. Крім того, відповідач вважає, що такі дії позивача мають бути визнані судом зловживанням процесуальним правом та вжито заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами на підставі ст. 44 ЦПК України.

19.09.2022 до суду від позивача надійшли заперечення на заяву ТОВ «Консалт Солюшенс» про залишення позовної заяви без розгляду, відповідно до яких вона просить суд визнати зловживанням процесуальними правами подання ТОВ «Консалт Солюшенс» клопотання про залишення позовної заяви без розгляду та визнання дій зловживанням правом, залишити без розгляду або відмовити у її задоволені, заборонити ТОВ «Консалт Солюшенс» дії, що зазіхають на особисту гідність і репутацію позивача і завдають моральну шкоду, стягнути з ТОВ «Консалт Солюшенс» в дохід державного бюджету штраф у сумі десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та стягнути з ТОВ «Консалт Солюшенс» на користь позивача на відшкодування завданої моральної шкоди 5 000,00 грн. Позивач акцентує, що дана заява відповідача є завідомо безпідставною, незаконною і подана ним виключно для перешкоджання розгляду справи.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав подану до суду заяву про залишення позову без розгляду та просив суд її задовольнити, а позивач просила суд відмовити у задоволенні даної заяви, з підстав викладених у її запереченнях поданих до суду.

Розглянувши матеріали справи, заяви про залишення позову без розгляду та заслухавши думку учасників справи, суд дійшов висновку про відмову у її задоволенні, з огляду на наступне.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч. 1 ст. 12 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з положенням ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Залишення позову (заяви) без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена.

Як вбачається із матеріалів справи 22.07.2021 до Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ТОВ «Консалт Солюшенс» про захист прав споживачів, у якій вона просила суд визнати, що відповідач не набув матеріального правонаступництва за неукладеним договором споживчого кредиту від 24.07.2008 № 500- 013/ФКВІП-08.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 522/13692/21 передано на розгляд судді Кузнецовій В.В.

29.07.2021 ухвалою суду відкрито провадження у справі.

На підставі рішення зборів суддів Приморського районного суду м. Одеси від 04.11.2021 № 2, на підставі службової записки помічника судді ОСОБА_3 Іванової О.І., згідно розпорядження керівника апарату суду від 16.11.2021 № 519/21, 16.11.2021 здійснено повторний авторозподіл судової справи, яка була передана на розгляд судді Приморського районного суду м. Одеси Домусчі Л.В.

29.11.2021 ухвалою Приморського районного суду м. Одеси справу прийнято до провадження.

19.10.2022 ухвалою Приморського районного суду м. Одеси на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Консалт Солюшенс» про захист прав споживачів залишено без розгляду (справа № 522/13692/21).

За таких обставин, розгляд справи № 522/13692/21 за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Консалт Солюшенс» про захист прав споживачів станом на 14.02.2023 є закінченим, а тому у задоволенні заяви ТОВ «Консалт Солюшенс» про залишення позову без розгляду слід відмовити.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (п.п. 2, 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (п. 1 ч. 2 ст. 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Так, п. 1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України унормовано, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3 ст. 44 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 44 ЦПК України визначено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34 Конвенції, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Наприклад, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року [Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01], «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року [Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02]).

Зловживання процесуальними правами - це цивільне процесуальне правопорушення, яке характеризується умисними недобросовісними діями учасників цивільного процесу (їх представників), що спричиняють порушення процесуальних прав інших учасників цивільного процесу (їх представників), з метою перешкоджання гарантованому у пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод правосуддю, що є підставою для застосування судом процесуальних санкцій (позбавлення права на процесуальну дію або застосування судом інших негативних юридичних наслідків, передбачених законом).

Зловживання правами характеризуються умислом, спрямованим на порушення порядку цивільного судочинства.

Характерними ознаками зловживання процесуальними правами є: формальне, непропорційне використання процесуального права всупереч легітимній меті, з якою це право встановлено нормами цивільного процесуального права, недобросовісність дій, умисний характер, завідома несумлінність

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються з видимістю реалізації законних прав особи.

З аналізу наведених норм вбачається, що зловживанням правами можуть бути визнані дії учасника процесу, які формально хоча й передбачені серед його повноважень та прав, однак здійснюються ним не з метою досягнення передбаченого законом процесуального результату, а з метою взагалі перешкоджання розгляду справи.

Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність; нечесність; відсутність відкритості поведінки; відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин. Такі висновки наведені у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11.11.2019 у справі № 337/474/14.

Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законним діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій.

Обґрунтовуючи клопотання про визнання дій ОСОБА_1 зловживанням процесуальними правами та накладення на неї відповідного штрафу, представник відповідача звертає увагу суду на наявність в її діях ознак недобросовісної поведінки, які виражаються у затягуванні судових процесів та подачі безпідставних позовів, а також уникнення від виконання рішення суду про стягнення кредитної заборгованості, яке набрало законної сили, порушуючи цим загальноправовий принцип обов`язковості виконання рішення суду.

Як вбачається зі змісту поданої ТОВ «Консалт Солюшенс» заяви, в ній не міститься конкретних доказів зловживання стороною позивача своїми процесуальними правами в рамках розгляду справи № 522/3733/22, тоді як надавати оцінку діям ОСОБА_1 поза межами розгляду справи суд позбавлений можливості.

В зв`язку з чим, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви відповідача про визнання дій позивача зловживанням процесуальними правами та застосування щодо неї заходів процесуального примусу.

Керуючись ст.ст. 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Консалт Солюшенс» про залишення позовної заяви без розгляду та визнання дій зловживанням правом відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після її проголошення та протягом п`ятнадцяти днів з дня складення її повного тексту може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду.

Повний текст ухвали відповідно до ст. 259 ЦПК України буде складено протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний тексту ухвали складено 28.02.2023.

Суддя І.А. Павлик