ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2023 року

м. Харків

справа № 638/11022/21

провадження №22-ц/818/350/23

Харківський апеляційний суд у складі:

Головуючого: Маміної О.В.,

суддів: Пилипчук Н.П., Тичкової О.Ю.,

за участю секретаря:.Сізонової О.О.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

відповідач Харківська міська рада

зацікавлена особа -Сьома Харківська міська державна нотаріальна контора

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа Сьома Харківська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

за апеляційною скаргою Харківської міської ради на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 10 серпня 2022 року, постановлене суддею Семіряд І.В.,

в с т а н о в и в :

У липні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, в якому просив визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , три місяці після набрання рішенням суду законної сили.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 10 серпня 2022 року позов ОСОБА_1 задоволено. Визначено ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , строк для прийняття спадщини за заповітом складеним його батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном у 3 (три) місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

В апеляційній скарзі Харківська міська рада Харківської області, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції, як незаконне та необґрунтоване, і ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити.

Вважає, що позивачем не надано жодного належного та допустимого доказів на обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Безпідставне поновлення строку впливає на майнові права територіальної громади.

Зазначає, що суд не з`ясував наявність інших спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку у спадщині.

Крім того, свідоцтво про народження позивача викладено російською мовою та зазначено прізвище « ОСОБА_3 », в інших документах викладених українською мовою прізвище спадкодавця та позивача містять різницю а саме ОСОБА_1 та ОСОБА_1.

ОСОБА_1 подав відзив на апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України - в межах доводів апеляційних скарг і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення відповідає в повній мірі.

Задовольняючи позов ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що строк для подання заяви для прийняття спадщини сплив 20.05.2021. З копії постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса у червні 2021 року, тобто пропуск строку для прийняття спадщини є незначним, що у сукупності з іншими обставинами справи, вказує на наявність підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, оскільки визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини, пропущено позивачем із поважних, незалежних від позивача причин.

Такі висновки суду в повній мірі відповідають нормам закону та фактичним обставинам справи.

Судовим розглядом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, яке видане Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис 18706.

За життя ОСОБА_2 склав заповіт.

З копії заповіту, який складено 13.09.2017 та посвідчено державним нотаріусом Десятої харківської державної нотаріальної контори, вбачається, що ОСОБА_2 все майно заповів ОСОБА_1 .

З свідоцтва про народження ОСОБА_1 , серія НОМЕР_2 , вбачається, що його батьком записаний російською мовою « ОСОБА_2 .

Маючи намір прийняти спадщину позивач у червні звернувся до нотаріальної контори. 18.06.2021 року за заявою позивача зареєстрована спадкова справа №459/2021.

Постановою Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори №1469/02-31 від 25.06.2021 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина 2 статті 1220 ЦК України).

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Матеріали справи свідчать про те, що батько позивача помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини закінчився 20.05.2021, із заявою до нотаріальної контори позивач звернувся 18.06.2021.

Таким чином позивачем пропущений строк для прийняття спадщини (28 календарних днів), який на думку колегії суддів, є незначним.

Крім того з матеріалів справи убачається, що позивач є єдиним спадкоємцем померлого ОСОБА_2 , який за життя склав заповіт на його ім`я.

Згідно з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 06 вересня 2017 року у справ № 6-496цс17, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Вказане також відповідає практиці Верховного Суду у подібних правовідносинах, а саме: в постановах від 12 вересня 2018 року у справі № 484/3221/17 (провадження№ 61-22510св18), від 10 січня 2019 року у справі № 263/1221/17 (провадження № 61-18261св18), від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц (провадження № 61-5609св19).

Даних про наявність інших спадкоємців, в тому числі тих, хто має право на обов`язкову частку у спадщині, матеріали справи не містять.

Законодавець встановив 6-ти місячний строк для прийняття спадщини, не маючи на меті безумовне позбавлення спадщини спадкоємців, які бажали її прийняти, але за певних обставин пропустили цей строк.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції обгрунтовано дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, оскільки строк для прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Посилання в апеляційній скарзі на наявність розбіжностей у написанні прізвищ позивача та спадкодавця, судова колегія відхиляє. Наявність розбіжностей у свідоцтві про народження позивача, де батько записаний російською мовою не стосується суті позову, оскільки судом вирішується питання лише щодо наявності підстав для надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Враховуючи викладене, судова колегія приходить до висновку, що рішення суду ухвалене з додержанням вимог матеріального та процесуального права.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 369, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Харківської міської ради - залишити без задоволення.

Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 10 серпня 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України.

Головуючий: О.В. Маміна

Судді: Н.П. Пилипчук

О.Ю. Тичкова

Повний текст постанови складений 01.03.2023