Справа № 296/704/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" лютого 2023 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Адамовича О.Й.,

за участю секретаря судового засідання Світко Т.І.,

прокурора Костишина О.Д.,

представника відповідача Житомирської міської ради Черниша Є.М.,

представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом керівника Житомирської місцевої прокуратури, поданим в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області до Житомирської міської ради, ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору оренди, скасування записів про реєстрацію прав, знесення самочинного будівництва,-

ВСТАНОВИВ:

28.01.2021 керівник Житомирської місцевої прокуратури звернувся до Корольовського районного суду міста Житомира із зазначеною позовною заявою в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, в якій викладено наступні позовні вимоги:

- скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності запис про реєстрацію прав власності №36000927 на об`єкт незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 ;

- визнати незаконним та скасувати пункт 5 рішення Житомирської міської ради №1861 від 03.04.2020 в частинні надання ОСОБА_1 в користування земельної ділянки кадастровий номер :04:010:0017;

- визнати недійсним договір оренди землі від 12.05.2020, укладений між Житомирською міською радою () та ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) про право оренди земельної ділянки кадастровий номер :04:010:0017;

- скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності запис №336552517 про державну реєстрацію права оренди земельної ділянки кадастровий номер :04:010:0017 за ОСОБА_1 ;

- зобов`язати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) звільнити земельну ділянку кадастровий номер :04:010:0017 шляхом знесення самочинного будівництва об`єкту незавершеного будівництва "Нове будівництво будівлі офісу" за адресою: АДРЕСА_1 .

25.05.2022 заступником керівника Житомирської окружної прокуратури було подано заяву про уточнення позовних вимог, в якій зазначається про допущену описку у прохальній частині позову та вказано запис про державну реєстрацію права оренди земельної ділянки під номером 336552517, коли вірним є запис №36552517. Також вказано, що ефективним способом захисту є:

- скасувати державну реєстрацію права власності на об`єкт незавершеного будівництва за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 101 за ОСОБА_1 (запис про реєстрацію права власності №36000927 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно);

- скасувати державну реєстрацію права оренди земельної ділянки кадастровий номер :04:010:0017 за ОСОБА_1 (запис про інше речове право №336552517 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно).

У поданій заяві наголошується, що при уточненні позовних вимог не змінюється ні предмет, ні підстави позову, а лише уточнюються позовні вимоги з метою забезпечення ефективного захисту та поновлення порушених прав, а тому таку заяву просив врахувати при подальшому судовому розгляді (т. 2 а.с. 80-82).

Заявлені позовні вимоги обґрунтовується тим, що Житомирською міською радою на підставі договору оренди землі від 22.12.2014 року передано в оренду Комунальному підприємству "Зеленбуд" земельну ділянку кадастровий номер :04:010:0017 площею 0,0554 га, що по АДРЕСА_1 строком на 5 років. В подальшому КП "Зеленбуд" на підставі Договору суборенди землі від 25.12.2014 року передало дану земельну ділянку в суборенду Приватному підприємству "Центр правової допомоги "Горос", яке 03.03.2015 року за №ЖТ68 зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт на згаданій земельній ділянці на об`єкт "Нове будівництво будівлі офісу" за адресою: АДРЕСА_1 . В подальшому 28.12.2018 року на підставі даної декларації в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ПП "Центр правової допомоги "Горос" зареєстровано право власності на об`єкт незавершеного будівництва (відсоток готовності 11%). Цього ж дня ФОП ОСОБА_3 виготовлено технічний паспорт на даний об`єкт незавершеного будівництва. Проте, 08.01.2019 року наказом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради №60-ОД скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт № ЖТ68 від 03.03.2015 року. Підставою для скасування реєстрації декларації стало внесення до неї недостовірних відомостей щодо проектної документації, а саме відсутність робочого проекту на об`єкт:"Нове будівництво будівлі офісу" по АДРЕСА_1 . В подальшому рішенням Житомирської міської ради від 17.09.2019 року №1594 припинено право користування КП "Зеленбуд" земельною ділянкою за вказаною адресою. 14.02.2020 в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно внесено записи про припинення договорів оренди та суборенди земельної ділянки. Після припинення оренди та суборенди земельної ділянки об`єкт незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 приватним підприємством продано ОСОБА_1 згідно договору купівлі-продажу №2-219 від 18.03.2020 року. Цього ж дня до зазначеного реєстру внесено запис про реєстрацію права власності на об`єкт незавершеного будівництва за відповідачкою №36000927. Пунктом 5 рішення Житомирської міської ради №1861 від 03.04.2020 року "Про затвердження документацій із землеустрою та надання права користування земельними ділянками суб`єктам господарювання" ОСОБА_1 надано право користування земельною ділянкою кадастровий номер :04:010:0017, що по АДРЕСА_1 . Дане рішення прийнято на підставі витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відповідно до запису №36000927 від 18.03.2020 запис про реєстрацію права власності на об`єкт незавершеного будівництва. На підставі даного рішення 12.05.2020 між відповідачами було укладено договір оренди зазначеної земельної ділянки та передано її в користування ОСОБА_1 . Право оренди земельної ділянки за останньою на підставі даного договору оренди зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за №36552517.

Прокурор вказує, що здійснення забудови даної земельної ділянки та передача її в оренду відбулася з порушенням вимог законодавства, оскільки реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт було скасовано з підстав відсутності відповідного проекту, зазначений об`єкт незавершеного будівництва є самочинним, і його державна реєстрація не змінює його правового статусу як самочинного, тому ні ПП "Центр правової допомоги "Горос", ні ОСОБА_1 не набули права власності на зазначений об`єкт в силу приписів ст. 376 ЦПК України. Також не було отримано дозволу від орендодавця щодо забудови земельної ділянки. Крім того, оскільки об`єкт незавершеного будівництва є самочинним, на яке ОСОБА_1 не набула права власності, та який не являється об`єктом нерухомості, будь-які підстави для передачі в оренду (користування) останній земельної ділянки кадастровий номер :04:010:0017 поза процедурою земельних торгів відсутні. Отже рішення Житомирської міської ради №1861 від 03.04.2020 року в частині надання в користування земельної ділянки кадастровий номер :04:010:0017 ОСОБА_1 прийнято з порушенням вимог ст. 124, ст. 134 Земельного кодексу України, ст. 331 ЦК України, ст. 12, 27, ст. 27-1 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", порушує інтереси держави та територіальної громади, а тому воно має бути визнано судом незаконним та скасовано. Враховуючи, що договір оренди землі від 12.05.2020 року укладений на підставі незаконного рішення Житомирської міської ради №1861 від 03.04.2020, тобто з порушенням норм земельного законодавства, останній також підлягає визнанню недійсним, а земельна ділянка кадастровий номер :04:010:0017 поверненню у володіння територіальної громади. Також згідно Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" запис №336552517 про державну реєстрацію права оренди земельної ділянки кадастровий номер :04:010:0017 за ОСОБА_1 підлягає скасуванню, а зазначений об`єкт незавершеного будівництва "Нове будівництво будівлі офісу" по АДРЕСА_1 підлягає знесенню ОСОБА_1 .

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.01.2021 справу передано судді Рожковій О.С. для розгляду.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м.Житомира Рожкової О.С. від 22.02.2021 року накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :04:010:0017 із забороною вчиняти певні дії.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м.Житомира Рожкової О.С. від 12.03.2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

13.04.2021 року на електронну пошту Корольовського районного суду м. Житомира від Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області надійшло письмове пояснення, в якому зазначено, що у планах роботи Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, земельна ділянка за кадастровим номером :04:010:0017, відсутня. Звернення від громадян та юридичних осіб щодо даної земельної ділянки, не надходило. Звертає увагу суду, що інформація на підставі якої Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області могло б вживати заходи щодо здійснення державного контролю за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель, відсутня. Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області не приймало будь яких рішень по справі. При винесенні рішення покладається на розсуд суду (а.с. 138, том 1).

10.09.2021 року до суду від Житомирської міської ради надійшов відзив на позовну заяву від 30.03.2021 року, в якому відповідач просить відмовити прокурору у задоволенні позову у повному обсязі за безпідставністю. У відзиві зазначається про відсутність повноважень у керівника Житомирської місцевої прокуратури звертатися з таким позовом в інтересах Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області. Прокурор не визначив та не обґрунтував з посиланням на законодавство наявність факту порушення оспорюваним рішенням та договором інтересів держави та не визначив, яким чином укладення договору оренди, зашкодило або може зашкодити інтересам держави. Фактичним розпорядником земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , є Територіальна громада в особі Житомирської міської ради, вказана земельна ділянка є комунальною власністю, а не державною і саме територіальна громада могла отримувати матеріальні блага від здачі нерухомого майна в оренду. Отже, прокурором не подано доказів в обґрунтування підстав для здійснення судового захисту інтересів Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, а також наявності обставин, які перешкоджають здійсненню захисту прав та інтересів позивачем особисто. Крім того Житомирською міською радою при передачі ОСОБА_1 у користування земельної ділянки по АДРЕСА_1 , не були порушені норми статтей 124, 134 Земельного кодексу України, адже при передачі в оренду, вказана земельна ділянка не була вільною від забудови та у відповідності до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у приватній власності ОСОБА_1 перебувало нерухоме майно незавершене будівництво готовністю 11% за адресою: по АДРЕСА_1 , що підтверджується доданими інформаційними довідками з Державного реєстру речових прав. Таким чином посилання прокурора, що Житомирська міська рада не мала права розпоряджатися спірною земельною ділянкою без проведення аукціону та передавати земельну ділянку ОСОБА_1 в оренду під незавершене будівництво є безпідставними. Також не може бути задоволена позовна вимога про знесення самочинного будівництва відповідачем ОСОБА_1 , оскільки по-перше з таким позовом може звернутися до суду орган місцевого самоврядування або безпосередньо орган ДАБК, а по-друге вищевказаний об`єкт будівництва не є самочинним у розумінні норм Цивільного кодексу України, оскільки зводився на підставі дозвільних документів та відведеній для цієї мети земельній ділянці, по-третє, незавершене будівництво не порушує прав третіх осіб, в тому числі прав та інтересів держави та по-четверте, власник земельної ділянки територіальна громада м. Житомира в особі Житомирської міської ради не заперечувала стосовно будівництва об`єкту незавершеного будівництва. Звертає увагу суду, що рішенням Господарського суду Житомирської області від 23.03.2021 року у справі №906/495/20 було відмовлено у задоволення позову керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради до Житомирської міської ради, ПП "Центр правової допомоги "Горос", третя особа ОСОБА_1 про скасування записів про реєстрацію прав, визнання незаконними та скасування рішення, звільнення земельної ділянки шляхом знесення самочинного будівництва (т.1 а.с. 201-205).

27.05.2021 року від заступника керівника Житомирської окружної прокуратури Кравцова Г.Є. надійшла письмова відповідь на відзив Житомирської міської ради, в якій зазначено про наявність в органів прокуратури повноважень щодо звернення до суду із вказаним позовом. В ході вивчення інформації про наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді встановлено порушення вимог земельного законодавства при передачі в оренду Житомирською міською радою ОСОБА_1 земельної ділянки комунальної власності кадастровий номер :04:010:0017. Житомирською місцевою прокуратурою 16.09.2020 листом №32-87-7097вих-20 повідомлено ГУ Держгеокадастру у Житомирській області про порушення вимог земельного законодавства при передачі Житомирською міською радою в користування земельної ділянки кадастровий номер :04:010:0017. Проте, у відповіді головного управління зазначено, що у планах роботи Управління з контролю за використанням та охороною земель ГУ Держгеокадастру у Житомирській області, зазначена у листі прокуратури земельна ділянка, відсутня. Звернень, щодо вказаної земельної ділянки від громадян і юридичних осіб не надходило. Отже, на думку головного управління, в останнього відсутні підстави для вжиття заходів реагування. Щодо тверджень представника міської ради, що прокурором необґрунтовано (неналежно обґрунтовано) порушення інтересів держави у даному позові, то дане твердження не відповідає дійсності, оскільки в позовній заяві (стор. 7-9) з посиланням на норми чинного законодавства обґрунтовано наявність порушення інтересів держави внаслідок протиправної передачі в оренду земельної ділянки. Також зазначено, що дійсно позовні вимоги прокурора спрямовані і на захист інтересів територіальної громади. Проте, у даному випадку такі інтереси територіальної громади збігаються з інтересами держави. Крім того, неможливо погодитися з позицією представника міської ради, що у даному випадку були наявні визначені законом підстави у міської ради для передачі в оренду спірних земель поза процедурою земельних торгів оскільки на них наявний об`єкт незавершеного будівництва. Як уже зазначалося реєстрація такого об`єкту в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень не може вважатися фактом, що підтверджує те, що такий об`єкт є нерухомим майном. Крім того, дозволів на здійснення на спірних землях будівництва власником, територіальною громадою в особі Житомирської міської ради, не надавалося, будівництво здійснюється без відповідного проекту. Зазначені факти свідчать, що вказаний об`єкт незавершеного будівництва є самочинним будівництвом і в силу вимог ст. 376 ЦК України, забудовник, не набуває права власності на нього, отже і підстави для надання в останньому права оренди на спірну земельну ділянку під ним також відсутні. Також прокурор не погоджується з позицією представника міської ради, що позовна вимога про знесення самочинного будівництва не може бути задоволена, оскільки з таким позовом може звернутися до суду лише орган місцевого самоврядування або орган ДАБК. Так, як уже зазначалося, позовна заява прокурора пред`явлена з метою захисту інтересів держави та територіальної громади у земельній сфері шляхом повернення у володіння територіальної громади спірних земель та звільнення її від самовільної забудови. Територіальна громада є власником спірної земельної ділянки, отже, розміщення на ній з порушенням вимог закону об`єктів самочинного будівництва в будь-якому разі порушує її інтереси, а отже і інтереси держави, оскільки це порушує її право власності (т. 1 а.с. 144-154).

Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 11.10.2021 року відзив з додатками, поданий представником ОСОБА_1 - адвокатом Кирилюком В.Л. у цивільній справі №296/704/21 залишено без розгляду. Поновлено Житомирській міській раді строк на подачу відзиву.

29.11.2021 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 08.12.2021 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про застосування зустрічного забезпечення позову.

21.01.2022 ОСОБА_1 подала до суду заяву про відвід головуючого судді Рожкової О.С.. від розгляду цивільної справи №296/704/21.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м.Житомира Рожкової О.С. від 25.01.2022 року визнано необґрунтованим відвід, заявлений ОСОБА_1 головуючому судді Рожковій О.С. у цивільній справі №296/704/21. Заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Рожковій О.С. у цивільній справі №296/704/21 передано для вирішення іншому судді.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м.Житомира Сингаївського О.П. від 04.02.2022 року заяву ОСОБА_1 про відвід судді Рожкової О.С. від розгляду цивільної справи №296/704/21 задоволено. Справу № 296/704/21 передано до апарату суду для визначення судді у порядку, встановленому ст.33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.02.2022, справу передано судді Адамовичу О.Й. для розгляду.

Ухвалою від 15.02.2022 року справу прийнято до провадження за правилами загального позовного провадження, призначено справу до судового розгляду по суті.

25.05.2022 року надійшла письмова заява заступника керівника Житомирської окружної прокуратури Кравцова Г.Є. про уточнення позовних вимог.

Прокурор в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Вказав, що управлінням ДАБК Житомирської міської ради скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт, а підставою скасування реєстрації є відсутність відповідного проекту. Незавершене будівництво об`єкту «Нове будівництво будівлі офісу» за адресою: АДРЕСА_1 є самочинним будівництвом, а особи, які здійснювали або здійснюють самочинне будівництво, не набувають права власності на нього і зобов`язані звільнити земельну ділянку шляхом знесення самочинного будівництва.

Представник відповідача Житомирської міської ради Черниш Є.М. в судовому засіданні заявлені позовні вимоги не визнав та просив відмовити у задоволенні позову за безпідставністю. Вказав, що було вжито всі дії та прийняті відповідні рішення, які свідчать про згоду міської ради на забудову. Власник земельної ділянки не заперечує щодо розташування на земельній ділянці об`єкта нерухомості.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Горай О.С. в судовому засіданні заявлені позовні вимоги не визнав та просив відмовити у їх задоволенні за безпідставністю. Вказав, що декларацію про початок виконання будівельних робіт було скасовано після реєстрації права власності на нерухоме майно. До скасування декларації були наявні усі дозвільні документи, була проведена перевірка контролюючим органом, при якій досліджувалися усі документи, в тому числі проектна документація, про відсутність якої вказує прокурор. Відповідач ОСОБА_1 правомірно набула у власність нерухоме майно, та законно отримала в оренду земельну ділянку, на якій розташовано об`єкт незавершеного будівництва. Відповідачем були надані усі наявні документи, які передані від ПП "Центр правової допомоги "Горос".

У своїх письмових поясненнях від 29.11.2021 року представник відповідача адвокат Кирилюк В.Л. зазначив, що Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області не наділене повноваженнями звертатися до суду з такими позовними вимогами, оскільки такі спірні правовідносини стосуються питання передачі у користування земельної ділянки комунальної власності, а отже, органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, є Житомирська міська рада. Крім того позовні вимоги щодо скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про право власності №36000927 та зобов`язання ОСОБА_1 звільнити земельну ділянку шляхом знесення самочинного будівництва можуть бути заявлені як органом державного архітектурно-будівельного контролю, так і власником земельної ділянки. Однак в Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області такі повноваження відсутні, звернення до суду із вказаних питань не входить до компетенції даного органу. Також наголосив про порушення прокуратурою абз. 3 ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" та відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді щодо даної позовної заяви. Звернув увагу, що на час звернення позивачем із позовною заявою у даній справі, такого способу захисту порушених речових прав як скасування запису про проведену державну реєстрацію права закон не передбачав, тому доводи про необхідність застосування позивачем такого способу судового захисту, який в практичному аспекті не зможе забезпечити і гарантувати йому відновлення порушеного права є необґрунтованими. Крім того вказав, що дії держави, яка на час розірвання договору оренди землі з ПП «Центр правової допомоги «Горос» не мала до нього претензій щодо наявності зведеного на земельній ділянці спірного об`єкту незавершеного будівництва, надалі уклала договір оренди землі з новим орендарем ОСОБА_1 , передбачивши у договорі наявність на орендованій земельній ділянці такого майна, а згодом до закінчення договору оренди пред`являє позов про знесення нерухомого майна та приведення земельної ділянки до попереднього стану і є недобросовісними. ОСОБА_1 , як орендар за договором оренди земельної ділянки не повинна нести будь-які негативні наслідки у зв`язку з недотриманням процедури підготовки та укладення спірного договору, враховуючи, що такі дії здійснювалися органом місцевого самоврядування. Також, з урахуванням правової позиції Верховного Суду у постанові від 10 липня 2018 року у справі №727/9360/17, ОСОБА_1 , як власник об`єкту нерухомого майна незавершеної будівництвом будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , має право орендувати земельну ділянку, на якій знаходиться вищевказаний об`єкт, без проведення земельних торгів. Відтак, позовні вимоги про визнання незаконним та скасування пункту 5 рішення Житомирської міської ради №1961 від 03.04.2020 року та визнання недійсним договору оренди землі від 12.05.2020 року не підлягають задоволенню. Крім того, є підстави для відмови у задоволенні позовної вимоги про знесення самочинного будівництва, оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які документи, що підтверджують вжиття до ОСОБА_1 як власника об`єкта незавершеного будівництва будь-яких заходів реагування та притягнення до відповідальності зі сторони компетентних органів чи власника спірної земельної ділянки (т. 2 а.с.1-14).

Заслухавши пояснення учасників справи в судових засіданнях, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд при вирішенні спору виходить з наступного.

Судом встановлено, що рішенням Житомирської міської ради від 09.12.2014 №815 вирішено укласти з Комунальним підприємством "Зеленбуд" Житомирської міської ради (юридична адреса: м. Житомир, пров. Кавалерійський, 13) договір оренди земельної ділянки площею 0,0554 га (кадастровий номер :04:010:0017, для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (03.07) за адресою: АДРЕСА_1 на п`ять років. Надати КП "Зеленбуд" дозвіл на укладення договору суборенди зазначеної земельної ділянки (а.с. 47-48 т.1).

22 грудня 2014 року між Житомирською міською радою та Комунальним підприємством "Зеленбуд" укладено договір оренди землі згідно умов якого передано в оренду Комунальному підприємству "Зеленбуд" земельну ділянку кадастровий номер :04:010:0017 площею 0,0554 га що по АДРЕСА_1 строком на 5 років, для будівництва та обслуговування будівель торгівлі; цільове призначення земельної ділянки (категорія земель) - землі житлової та громадської забудови. Договором передбачалося право орендаря зводити у встановленому законодавством порядку жилі, виробничі, культурні та інші будівлі і споруди та закладати багаторічні насадження за письмовою згодою орендодавця (п.27 договору) (а.с. 42-44, т.1).

24 грудня 2014 року у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстроване право оренди земельної ділянки строком на 5 (п`ять) років за Комунальним підприємством "Зеленбуд" (орендар) ( а.с. 49-50 т.1).

25 грудня 2014 року між Комунальним підприємством "Зеленбуд" (орендар) та Приватним підприємством "Центр правової допомоги "Горос" (суборендар) укладено договір суборенди землі згідно умов якого земельну ділянку по АДРЕСА_1 передано в суборенду Приватному підприємству "Центр правової допомоги "Горос" в строкове платне користування для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, строком до 5 років (а.с.51-53, т.1).

Пунктом 13 договору суборенди від 25 грудня 2014 року передбачено збереження стану об`єкта оренди у спосіб використання орендованої земельної ділянки на власний розсуд за цільовим призначенням, обумовленим цим договором, без права будівництва об`єктів, а за умовою п.27 цього договору визначено обов`язок суборендаря на протязі трьох місяців поновити асфальтне покриття біля земельної ділянки, яке було порушено при будівництві цоколю огорожі (а.с.52, т.1).

Невід`ємними частинами договору суборенди від 25 грудня 2014 року є кадастровий план земельної ділянки з експлікацією угідь, що передається в суборенду Приватному підприємству "Центр правової допомоги "Горос" та акт прийому-передачі об`єкта суборенди від 25.12.2014 ( а.с. 54-55, т.1).

30 грудня 2014 року у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстроване право суборенди земельної ділянки строком на 5 (п`ять) років за Приватним підприємством "Центр правової допомоги "Горос" (суборендар), орендар: Комунальне підприємство "Зеленбуд" (орендар) (а.с. 79 т.1).

31 грудня 2014 року начальником управління містобудування архітектури та дизайну міського середовища міської ради, м.Житомира затверджені містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1 , яка передана в суборенду ПП «Центр правової допомоги» Горос». Об`єкт будівництва - нове будівництво будівлі офісу (а.с.125-127 том 2).

23 лютого 2015 року між приватним підприємством «Центр правової допомоги "Горос" (Замовник) та ФОП ОСОБА_4 (Виконавець) укладено договір про проведення технічного нагляду №2302/1/15, згідно якого замовник доручає, а виконавець бере на себе зобов`язання надати послуги з проведення технічного нагляду на об`єкті: "Будівництво будівлі офісу за адресою: АДРЕСА_1 за адресою: АДРЕСА_1 до закінчення робіт (а.с.128 том 2).

В подальшому, а саме 03 березня 2015 директор ПП "Центр правової допомоги " ОСОБА_5 подала до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області декларацію про початок виконання будівельних робіт на об`єкті "Нове будівництво будівлі офісу" за адресою: АДРЕСА_1 (замовник - ПП "Центр правової допомоги "Горос"). Декларацію було зареєстровано 03.03.2015р. за №ЖТ68 (а.с.25-28, т.1).

В декларації вказано код об`єкта 1220.9; ІІІ (третя) категорія складності. Технічний нагляд здійснює ОСОБА_4 . Проектна документація розроблена ТОВ "Центр інвентаризації". Головний архітектор проекту ОСОБА_6 .

03 вересня 2015 на підставі рішення 50 сесії Житомирської міської ради 6 скликання від 20.08.2015 № 986 між Житомирською міською радою та Комунальним підприємством "Зеленбуд" підписано зміни до договору оренди землі № 349 від 22.12.2014р. щодо оренди земельної ділянки по АДРЕСА_1 , відповідно до яких :

- викладено п.5 у новій редакції: "п.5. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить станом на 02.04.2015р. 204127,39грн - на період будівництва об`єкта, станом на 23.05.2014р. 680141,23грн- після введення об`єкта в експлуатацію";

- викладено п. 28 у новій редакції:" п.28. Обов`язки Орендаря: ... в разі здійснення забудови земельної ділянки, у відповідності до вимог ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Орендар зобов`язаний укласти договір пайової участі замовників будівництва (реконструкції) у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Житомира та сплатити кошти, що визначені таким договором (рішення виконавчого комітету Житомирської міської ради від 31.10.2014 № 494...)" ( а. с. 58-59, т.1).

Також 03 вересня 2015 аналогічного змісту зміни внесено до договору суборенди землі № 349-суб від 25.12.2014р. щодо оренди земельної ділянки по АДРЕСА_1 ( а.с. 60-61, т.1).

Згідно направлення Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області для проведення планової перевірки №284/16-к від 09.03.2016 року 22 березня 2016 року проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ПП "Центр правової допомоги "Горос", за наслідками якої головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Бардаш М.В. складено акт від 22.03.2016 року (а.с. 123,129,130 т.2).

Так згідно п.4 акту від 22.03.2016 року головним інспектором було встановлено, що на об`єкті "Нове будівництво будівлі офісу: АДРЕСА_1 " надано декларацію про початок виконання будівельних робіт серія ЖТ №68 від 03.03.2015 року, зареєстрована Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, що відповідає вимогам ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Також у пункті 6 акту від 22.03.2016 року вказано, що під час проведення перевірки була надана проектна документація на об`єкт "Нове будівництво будівлі офісу: АДРЕСА_1 ", розроблена ТОВ "Центр інвентаризації". Проектна документація відповідає вимогам п. 3.17, 4.6.2 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво". Згідно проектної документації об`єкт відноситься до третьої категорії складності. Наказом по ТОВ "Центр інвентаризації" за №97 від 24.02.2015 року головним архітектором проекту призначена ОСОБА_6 . Проектна документація затверджена наказом директора ПП "Центр правової допомоги "Горос" ОСОБА_7 №7 від 25.02.2015 року. В пункті 7 акту зазначено, що авторський нагляд за будівництвом здійснює ТОВ "Центр інвентаризації". Відповідальним за здійснення авторського нагляду призначений головний архітектор пректу ОСОБА_6 , що відповідає встановленим вимогам. Згідно п. 8 акту, відповідно до наказу від 23.02.2015 року та договору №2302/1/15 від 23.02.2015 року технічний нагляд за будівництвом здійснює інженер технічного нагляду ФОП ОСОБА_4 (а.с.123, 129-130 т. 2).

За наслідками перевірки 22.03.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Бардаш М.В. винесено припис №70/16-к-1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил до 18.04.2016 року (а.с.131 т. 2).

Також, з цих же підстав, 22.03.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Бардаш М.В. складено протокол про адміністративне правопорушення відносно директора ПП "Центр правової допомоги " ОСОБА_5 . Згідно протоколу виявлено порушення а саме: станом на 22.03.2016 року встановлено, що на об`єкті «Нове будівництво будівлі офісу: АДРЕСА_1 », згідно даних загального журналу робіт, до 03.03.2015 року (дата реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт) було виконано без права на їх виконання підготовчі роботи, а саме: на об`єкті виконано роботи з підготовки земельної ділянки, улаштування огорожі, улаштування під`їзних шляхів. Згідно даних єдиного Реєстру документ, який дає право на виконання вищезазначених робіт, а саме повідомлення про початок виконання підготовчих робіт (або декларація про початок виконання будівельних робіт) відсутній, що порушує вимоги пункту 4 "Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт» затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 (зі змінами), частина 1 статті 35 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (зі змінами) (а.с. 133 том 2).

Протокол 22.03.2016 року також складено і відносно ПП "Центр правової допомоги Горос" (а.с. 134-135 том 2).

06.04.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Бардаш М.В. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №64-ф, згідно якої визнано директора ПП "Центр правової допомоги " ОСОБА_5 винною у вчинення правопорушення передбаченого КУпАП, та накладено штраф у сумі 1700,00 грн. (а.с.137 том 2).

Також 06.04.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Бардаш М.В. винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №22-10/4-12/1401/16, згідно якої визнано ПП "Центр правової допомоги "Горос" винним у вчинення правопорушення передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 6890,00 грн. (а.с.139 том 2).

Листом від 10.09.2016р. за вих. №88 за підписом директора ТОВ "Центр інвентаризації" Река О.І. та архітектора ОСОБА_6 було повідомлено директора ПП "Центр правової допомоги "Горос" про відсутність заперечень щодо проектування та проведення авторського нагляду об`єкту "Нове будівництво будівлі офісу на суборендованій земельній ділянці по АДРЕСА_1 іншою проектною організацією при умові дотримання діючих норм і правил при проектуванні і будівництві (а.с. 141 т. 2).

28 грудня 2018 на підставі зареєстрованої декларації від 03.03.2015р. за №ЖТ68 про початок виконання будівельних робіт на об`єкт "Нове будівництво будівлі офісу" за адресою: АДРЕСА_1 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ПП "Центр правової допомоги "Горос" зареєстровано право власності на об`єкт незавершеного будівництва, номер запису про право власності :29725560 (а.с. 77 т.1).

В подальшому ФОП ОСОБА_3 виготовлено технічний паспорт на даний об`єкт незавершеного будівництва з відсотком готовності 11% (а.с.62-65, т.1).

Також вбачається, що на підставі звернення депутата Корольовської районної ради від 30.11.18 року №805/ДР Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради був виданий наказ №49 від 14.12.2018 року "Про проведення позапланової перевірки" та направлення №307/18 від 14.12.2018 року для проведення позапланового заходу щодо дотримання суб`єктом містобудування ПП "Центр правової допомоги "Горос" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 32,33 т.1).

Відомостей щодо результатів проведення перевірки за вказаними наказом та направленням до матеріалів справи не надано.

Разом з тим Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради, з метою забезпечення об`єктивності позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті за адресою АДРЕСА_1 , було направлено лист від 26.12.2018року вих.№3-3/1804/18 головному архітектору проекту ОСОБА_6 з проханням надати інформацію чи розроблявся організацією робочий проект на об`єкт "Нове будівництво будівлі офісу", надати завірені копії такого проекту та наказів про призначення відповідальних осіб (а.с.36 т.1).

Копії відповіді на вказаний запит до матеріалів справи не надано.

Однак матеріали справи містять копію службової записки головного спеціаліста сектору по проведенню перевірок ОСОБА_8 від 29 грудня 2018, згідно якої дані зазначені в декларації про початок виконання будівельних робіт, які зареєстровані Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області №ЖТ68 від 03.03.2015 "Нове будівництво будівлі офісу" за адресою: АДРЕСА_1 , замовником будівництва є ПП "Центр правової допомоги "Горос", є недостовірні. Вказано, що головним архітектором проекту ОСОБА_6 наданий лист від 27.12.2018 №799/18, що робочий проект на об`єкт: "Нове будівництво будівлі офісу" по АДРЕСА_1 , не розроблявся. Відповідно, договір з замовником ПП "Центр правової допомоги "Горос" на виконання робочого проекту, архітектурного нагляду або акту прийому передачі проектної документації не підписувався (а.с.24, т.1).

З урахуванням вказаної службової записки, наказом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради від 08.01.2019 року №60-ОД "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт" скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт № ЖТ68 від 03.03.2015 року на об`єкт: "Нове будівництво будівлі офісу", за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.22, т 1).

З матеріалів справи вбачається, що в подальшому Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради був виданий наказ №3 від 24.01.2019 року "Про проведення позапланової перевірки" та направлення №13/19 від 24.01.2019 року для проведення позапланового заходу щодо дотримання суб`єктом містобудування ПП "Центр правової допомоги "Горос" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 34,35 т.1).

Відомостей щодо результатів проведення перевірки за вказаними наказом та направленням учасники справи не надали.

В подальшому, пунктом 1 рішення Житомирської міської ради від 17.09.2019 року №1594 "Про припинення права користування земельними ділянками суб`єктам земельних відносин у м. Житомирі" було вирішено припинити право користування КП "Зеленбуд" Житомирської міської ради земельною ділянкою кадастровий номер :04:010:0017, що по АДРЕСА_1 (а.с.66, 67 том 1).

14.02.2020 в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно на підставі рішення органу місцевого самоврядування №1594 від 17.09.2019 року, акту приймання-передачі об`єкта оренди від 13.01.2020 між Житомирською міською радою та КП "Зеленбуд" Житомирської міської ради, а також акту приймання-передачі об`єкта оренди від 14.02.2020 року складеним КП "Зеленбуд" та ПП "Центр правової допомоги "Горос" внесено записи про припинення договорів оренди від 22.12.2014 року та суборенди земельної ділянки від 25.12.2014 року (а.с.77-80, том 1).

З матеріалів справи вбачається, що 18.03.2020 року між ПП "Центр правової допомоги "Горос", в особі керівника Рашевця М.Р., (продавець), та ОСОБА_1 (покупець) укладено нотаріально посвідчений договір купівлі-продажу незавершеного будівництвом будівлі, згідно якого продавець - ПП "Центр правової допомоги "Горос" зобов`язується передати (продати) у власність покупця ОСОБА_1 , а покупець зобов`язується прийняти від продавця незавершену будівництвом будівлю, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ), на земельній ділянці за кадастровим номером :04:010:0017, переданій для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, і сплатити її вартість за ціною та на умовах, встановлених у договорі. Земельна ділянка на якій розташований об`єкт нерухомості, що відчужується, належить територіальній громаді міста Житомира в особі Житомирської міської ради на праві комунальної власності (п.1.1. договору). Право власності продавця на відчужуваний об`єкт нерухомості зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 28.12.2018року, номер запису про право власності 29725560; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:101 (п. 1.2. договору). Відсоток готовності відчужуваної незавершеної будівництвом будівлі - 11%. Площа основи (забудови) 46,5 кв. м. (п.1.3. договору) (а.с.179-181, том 1).

Цього ж дня до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис про реєстрацію права власності на об`єкт незавершеного будівництва за ОСОБА_1 №36000927 (а.с.77-80, том 1).

В подальшому рішенням Житомирської міської ради від 03.04.2020 року №1861 "Про затвердження документацій із землеустрою та надання права користування земельними ділянками суб`єктам господарювання", на підставі укладеного договору купівлі-продажу незавершеного будівництвом будівлі та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис про реєстрацію права власності (номер запису про право власності 36000927), ОСОБА_1 надано право користування земельною ділянкою кадастровий номер :04:010:0017, що по АДРЕСА_1 (пункт 5 рішення; додаток №5 до рішення) (т. 1 а.с.71,72; т.2 а.с. 206, 207).

Згідно п. 7 рішення Житомирської міської ради від 03.04.2020 року №1861, суб`єктам земельних відносин, яким передано земельні ділянки, протягом трьох місяців з дати прийняття цього рішення укласти відповідний правочин та зареєструвати його у відповідності до вимог Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

12.05.2020 року, на підставі рішення №1861, між Житомирською міською радою (орендодавець) та ОСОБА_1 (орендар) укладено Договір оренди землі від 12.05.2020 №61, згідно якого в оренду передано земельну ділянку кадастровий номер :04:010:0017 площею 0,0554 га, що по АДРЕСА_1 , строком на 5 років (т. 1 а.с.68-69, т.2 а.с., 36-37, 201-205).

Пунктом 1 даного договору передбачено, що орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для будівництва та обслуговування будівель торгівлі за адресою: АДРЕСА_1 .

Право оренди земельної ділянки за ОСОБА_1 на підставі даного договору оренди зареєстровано 18.05.2020 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, номер запису 36552517 (а.с.77-80, том 1).

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до рішення №2045 від 09.10.2020 Житомирська міська рада вирішила продати земельні ділянки несільськогосподарського призначення в м.Житомирі, зокрема земельну ділянку з кадастровим номером :04:010:0017 відповідачці ОСОБА_1 , на якій розміщені об`єкти нерухомого майна заявника (витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 18.03.2020 року) за 417145,38грн. для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (т.1 а.с.182,183 том 1).

Згідно листа Департаменту бюджету та фінансів Житомирської міської ради від 24.12.2020 року №1115 на казначейський рахунок від гр. ОСОБА_1 надійшло 417145,38грн. (а.с. 184 т1).

Щодо повноважень прокурора.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).

Прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом (пункт 3 статті 131-1 Конституції України).

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру".

Згідно ч.4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для їхнього захисту, але не подав відповідний позов у розумний строк. Прокурор, звертаючись до суду, повинен обґрунтувати бездіяльність компетентного органу. Для встановлення того, які дії вчинить останній, прокурор до нього звертається до подання позову у порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", фактично надаючи цьому органу можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом перевірки виявлених прокурором фактів порушення законодавства, а також вчинення дій для виправлення цих порушень, зокрема подання позову чи повідомлення прокурора про відсутність порушень, які вимагають звернення до суду (Постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 (пункти 38-39)).

Таким чином, прокурору достатньо дотримати порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва у позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі нема, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (Постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 (пункт 43)).

Заступник керівника Житомирської місцевої прокуратури керуючись ст.23 Закону України "Про прокуратуру" звернувся до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області з листом від 20.01.2020 №32-87-361 вих-20 в якому просив в строк до 30.01.2020 надати до прокуратури інформацію про те, чи вживалися Управлінням заходи контролю щодо об`єкту будівництва нерухомого майна на земельній ділянці кадастровий номер :04:010:0017, що по АДРЕСА_1 (а.с. 29 т.1).

Також заступник керівника Житомирської місцевої прокуратури керуючись ст.23 Закону України "Про прокуратуру" також звернувся до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради з листом від 20.01.2020 №32-87-358 вих-20 в якому просив надати належно завірені копії: повідомлення про початок будівельних робіт серії та номер ЖТ68, а також, повідомити чи подавалися замовниками інші повідомлення про початок виконання підготовчих робіт та про початок виконання будівельних робіт на земельній ділянці за кадастровим номером :04:010:0017, що знаходиться по АДРЕСА_1 ; чи надавався замовникам дозволи на виконання будівельних робіт на вказаній земельній ділянці; чи вживалися управлінням заходи контролю щодо здійснення будівництва за вказаною адресою (а.с. 20 т.1).

Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області листом №1006-7-14/186/20 від 22.01.2020 повідомило прокуратуру про те, що відповідно до пункту 9-1 розділу V "Прикінцеві положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" з 21.11.2016 функції державного архітектурно-будівельного контролю на території м. Житомира, здійснює Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради та звернення прокурора надіслано для розгляду в межах наданих повноважень (а.с. 30 т.1).

Листом №11/20 від 22.01.2020 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради у відповідь на лист прокурора від 20.01.2020 №32-87-358 вих-20 повідомило, що управлінню в рамках децентралізації передано декларацію за №ЖТ68 від 03.03.2015 р. від Управління ДАБІ у Житомирській області на об`єкт "Нове будівництво будівлі офісу" за вищевказаною адресою. Після проведення перевірки даного об`єкта посадовими особами управління, було прийнято рішення щодо скасування вказаної декларації, наказ №60-ОД від 08.01.2019 р. про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт за №ЖТ68 від 03.03.2015 за адресою АДРЕСА_1 , на об`єкт "Нове будівництво будівлі офісу" (а.с. 21 т.1).

Листом №21/20 від 28.01.2020 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради на запит прокурора щодо надання інформації про те, чи вживалися заходи контролю щодо об`єкта будівництва нерухомого майна на земельній ділянці за кадастровим номером :04:010:0017 по АДРЕСА_1 надало копії відповідних документів про вжиття заходів та їх результатів, зокрема: наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради №49 від 14.12.2018 року про проведення позапланової перевірки; направлення для проведення планового (позапланового) заходу №307/18 від 14.12.2018 року; наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради №3 від 24.01.2019 року про проведення позапланової перевірки; направлення для проведення планового (позапланового) заходу №13/19 від 24.01.2019 року; лист Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради до головного архітектора проекту №3-3/1804/18 від 26.12.2018; службова записка головного спеціаліста сектору по проведенню перевірок ОСОБА_8 від 29.12.2018 (а.с. 31-37 т.1).

Листом №32-87-7097вих-20 від 16.09.2020 року Житомирською місцевою прокуратурою повідомлено ГУ Держгеокадастру у Житомирській області про порушення вимог земельного законодавства при передачі Житомирською міською радою в користування земельної ділянки кадастровий номер :04:010:0017, а також запропоновано повідомити про те чи будуть Головним управлінням Держгеокадастру у Житомирській області вживатися заходи реагування за даним фактом до усунення порушень вимог земельного законодавства, в тому числі, шляхом пред`явлення відповідного позову про визнання недійсним договору оренди, скасування записів про реєстрацію права оренди, зобов`язання ОСОБА_1 звільнити земельну ділянку кадастровий номер :04:010:0017 (а.с.73-75, том 1).

У відповідь на звернення Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області листом від 28.09.2020 року повідомило, що у планах роботи Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, зазначена у листі прокуратури земельна ділянка, відсутня. Звернень, щодо вказаної земельної ділянки від громадян і юридичних осіб не надходило. Інформація на підставі якої Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області могло б вживати заходи щодо здійснення державного контролю за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель, відсутня. Крім того, Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області не заперечує щодо звернення Житомирською місцевою прокуратурою до суду з відповідним позовом (а.с.76, том 1).

Відповідно до ч.5 ст. 56 ЦПК України у разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Отже в даному випадку прокурор представляє інтереси держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області у зв`язку із бездіяльністю, тобто нездійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень, оскільки з позиції прокурора - відповідний державний орган усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

З матеріалів справи, а також з відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень - https://reyestr.court.gov.ua/Review/90023615 також встановлено, що в провадженні Господарського суду Житомирської області перебувала справа №906/495/20 за позовом керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі 1) Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області 2) Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради до 1) Житомирської міської ради 2) Приватного підприємства "Центр правової допомоги "Горос" за участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів ОСОБА_1 про скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про право власності 29725560 від 28.12.2018 на об`єкт незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 за Приватним підприємством "Центр правової допомоги "Горос"; - зобов`язання ПП "ЦПД "Горос" звільнити земельну ділянку кадастровий номер :04:010:0017 шляхом знесення самочинного будівництва - об`єкту незавершеного будівництва "Нове будівництво будівлі офісу" за адресою: АДРЕСА_1 ; - визнання незаконним та скасування пункт 3 рішення Житомирської міської ради 1664 від 31.10.2019 в частині надання ПП "ЦПД "Горос" в користування земельної ділянки кадастровий номер :04:010:0017.

Рішенням Господарського суду Житомирської області від 23.03.2021 у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 30.06.2021 рішення Господарського суду Житомирської області від 23.03.2021 скасовано в частині відмови у задоволенні позовних вимог про зобов`язання ПП "ЦПД "Горос" звільнити земельну ділянку кадастровий номер :04:010:0017 шляхом знесення самочинного будівництва - об`єкту незавершеного будівництва "Нове будівництво будівлі офісу" за адресою: АДРЕСА_1 , та в цій частині провадження у справі закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 231 ГПК України. В іншій частині рішення Господарського суду Житомирської області від 23.03.2021 залишено без змін.

Суд апеляційної інстанції виходив з того, що оскільки позовна вимога, заявлена прокурором в інтересах держави в особі Управління ДАБК Житомирської міської ради, про зобов`язання ПП "ЦПД "Горос" звільнити земельну ділянку шляхом знесення самочинного будівництва - об`єкту незавершеного будівництва "Нове будівництво будівлі офісу" за адресою: АДРЕСА_1 , не пов`язана з вирішенням питання щодо речового права, спір у цій частині за участю суб`єкта владних повноважень, не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства.

Постановою Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 24.11.2021 скасовано постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 30.06.2021 та рішення Господарського суду Житомирської області від 23.03.2021 у справі 906/495/20 в частині позовних вимог керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про зобов`язання Приватного підприємства "Центр правової допомоги "Горос" звільнити земельну ділянку кадастровий номер :04:010:0017 шляхом знесення самочинного будівництва - об`єкту незавершеного будівництва "Нове будівництво будівлі офісу" за адресою: АДРЕСА_1 , а справу 906/495/20 у цій частині направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Зокрема Верховний суд зазначив, що прокурор звертаючись до суду з позовними вимогами про звільнення земельної ділянки шляхом знесення самочинного будівництва з підстав, передбачених статтями 331, 375, 376 Цивільного кодексу України, Позивачами у справі визначив ГУ Держгеокадастру у Житомирській області та Управління ДАБК Житомирської міської ради.

Суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення суду першої інстанції про відмову у позові у цій частині позовних вимог та закриваючи у цій частині провадження у справі, виходив з того, що ці вимоги не пов`язані з вирішенням питання щодо речового права, є публічно-правовими і не підлягають вирішенню в порядку господарського судочинства.

Такий висновок суду апеляційної інстанції в частині позовних вимог Прокурора про звільнення земельної ділянки шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва, пред`явлених в інтересах держави в особі Управління ДАБК Житомирської міської ради, є правильним та відповідає практиці Великої Палати Верховного Суду у справах 916/2191/13 (постанова від 07.04.2020) 917/375/18 (постанова від 11.06.2019).

Разом з тим, закриваючи провадження у справі у цій частині, апеляційний господарський суд не врахував, що позовна вимога про звільнення земельної ділянки шляхом знесення самочинного будівництва заявлена Прокурором в інтересах держави з метою захисту порушених прав територіальної громади міста Житомира на земельну ділянку, що перебуває у комунальній власності. При цьому органом уповноваженим на здійснення функцій держави у спірних правовідносинах прокурором визначено ГУ Держгеокадастру в Житомирській області.

Також суд касаційної інстанції вказав, що судами попередніх інстанцій зазначеного не враховано та не перевірено повноваження ГУ Держгеокадастру в Житомирській області відповідно до Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 щодо функцій Держгеокадастру як органу державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, що свідчить про невідповідність прийнятих у справі судових рішень у цій частині позовних вимог висновкам Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 01.06.2021 у справі 925/929/19.

Вбачається, що у даній справі прокурор звернувся в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області та вказав наступні позовні вимоги:

- скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності запис про реєстрацію прав власності №36000927 на об`єкт незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 ;

- визнати незаконним та скасувати пункт 5 рішення Житомирської міської ради №1861 від 03.04.2020 в частинні надання ОСОБА_1 в користування земельної ділянки кадастровий номер :04:010:0017;

- визнати недійним договір оренди землі від 12.05.2020, укладений між Житомирською міською радою () та ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) про право оренди земельної ділянки кадастровий номер :04:010:0017;

- скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності запис №36552517 про державну реєстрацію права оренди земельної ділянки кадастровий номер :04:010:0017 за ОСОБА_1 ;

- зобов`язати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) звільнити земельну ділянку кадастровий номер :04:010:0017 шляхом знесення самочинного будівництва об`єкту незавершеного будівництва "Нове будівництво будівлі офісу" за адресою: АДРЕСА_1 .

Щодо вимоги скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про реєстрацію прав власності №36000927 та вимоги скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис №36552517 про державну реєстрацію права оренди земельної ділянки суд зазначає наступне.

Згідно з частиною першою та другою статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом.

Відповідно до частини другої статті 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, примусове виконання обов`язку в натурі, зміна правовідношення, припинення правовідношення, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Це право чи інтерес суд має захистити у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Вимога захисту цивільного права чи інтересу має забезпечити їх поновлення, а в разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі отримання відповідного відшкодування.

Такий висновок викладений в постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 вересня 2020 року у справі № 378/596/16-ц (провадження № 14-545цс19).

Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що у такий спосіб буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Належний спосіб захисту, виходячи із застосування спеціальної норми права, повинен забезпечити ефективне використання цієї норми у її практичному застосуванні -гарантувати особі спосіб відновлення порушеного права або можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Отже, засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом. У рішенні від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає не лише запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Так, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Як правило, суб`єкт порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі №925/1265/16).

За змістом пункту 1 частини 1 статті 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до статті 11 зазначеного Закону державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав. Втручання, крім випадків, передбачених цим Законом, будь-яких органів влади, їх посадових осіб, юридичних осіб, громадян та їх об`єднань у діяльність державного реєстратора під час проведення реєстраційних дій забороняється і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

У частині 2 статті 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (у редакції, чинній до 16.01.2020) було унормовано порядок внесення записів до Державного реєстру прав, змін до них та їх скасування. Так, за змістом зазначеної норми у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. У разі скасування судом документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав до 01.01.2013, або скасування записів про державну реєстрацію прав, інформація про які відсутня в Державному реєстрі прав, запис про державну реєстрацію прав вноситься до Державного реєстру прав та скасовується.

Однак, згідно із Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству", який набрав чинності з 16.01.2020, статтю 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" викладено у новій редакції.

Так, відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини 3 статті 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (у редакції, чинній із 16.01.2020) відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Отже, у розумінні положень наведеної норми у чинній редакції, на відміну від положень частини 2 статті 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" у попередній редакції, яка передбачала такі способи судового захисту порушених прав як скасування записів про проведену державну реєстрацію прав та скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, наразі способами судового захисту порушених прав та інтересів особи є судове рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав; судове рішення про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав; судове рішення про скасування державної реєстрації прав. При цьому з метою ефективного захисту порушених прав законодавець уточнив, що ухвалення зазначених судових рішень обов`язково має супроводжуватися одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Викладене свідчить, що з 16.01.2020, такого способу захисту порушених речових прав як скасування запису про проведену державну реєстрацію права закон не передбачає.

Водночас, суд зазначає, що у пункті 3 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству" унормовано, що судові рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, що на момент набрання чинності цим Законом набрали законної сили та не виконані, виконуються в порядку, передбаченому Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" до набрання чинності цим Законом.

Отже, за змістом цієї правової норми виконанню підлягають виключно судові рішення: 1) про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень; 2) про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень; 3) про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, тобто до їх переліку не належить судове рішення про скасування запису про проведену державну реєстрацію права, тому починаючи з 16.01.2020 цей спосіб захисту вже не може призвести до настання реальних наслідків щодо скасування державної реєстрації прав за процедурою, визначеною у Законі України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Відповідну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду: від 03.09.2020 у справі №914/1201/19; від 20.08.2020 у справі №916/2464/19; від 14.07.2020 у справі №910/8387/19; від 23.06.2020 у справі №906/516/19; від 23.06.2020 у справі №905/633/19; від 23.06.2020 у справі №922/2589/19.

Щодо поданої прокурором заяви про уточнення позовних вимог, в якій зазначається, що ефективним способом захисту є скасування державної реєстрації права власності та скасування державної реєстрації прав оренди земельної ділянки, то суд не бере її до уваги, оскільки вказана заява з своєю суттю є заявою про зміну предмету позову.

Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог частини 3 статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

При цьому частиною 5 статті 49 ЦПК України визначено, що у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Прокурором не надано доказів надсилання копії такої заяви іншим учасникам справи.

Таким чином заява про уточнення позовних вимог не може бути прийнята, про що суд зазначає у рішенні.

Крім того, як вказувалося вище, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача, або змінювати підстави позову, або збільшувати чи зменшувати позовні вимоги до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Вбачається, що 29.11.2021 року закрито підготовче засідання у справі та призначено справу до судового розгляду по суті, при цьому заява про уточнення позовних вимог надійшла до суду 25.05.2022 року.

Відповідно до ч. 1, ч.2 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1, 2 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Суд звертає увагу на те, що заява про уточнення позовних вимог, яка за своєю суттю є заявою про зміну предмету позову, подана після закриття підготовчого засідання, однак не містить відповідної заяви чи клопотання про поновлення процесуального строку.

Крім того, зазначенні вимоги, а також вимоги визнати незаконним та скасувати пункт 5 рішення Житомирської міської ради №1861 від 03.04.2020 року; визнати недійсним договір оренди землі від 12.05.2020; зобов`язати ОСОБА_1 звільнити земельну ділянку кадастровий номер :04:010:0017 шляхом знесення самочинного будівництва не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Територіальні громади, є суб`єктами права власності на землі комунальної власності, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування ( п. "б" ч.1 ст. 80 ЗК України).

Частинами першою, другою статті 83 ЗК України (у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності.

До земель житлової та громадської забудови належать земельні ділянки, які використовуються для розміщення житлової забудови, громадських будівель і споруд, інших об`єктів загального користування ( ст. 38 ЗК України).

Використання земель житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм (ст. 39 ЗК України).

Відповідно до абзацу першого частини першої та частини другої статті 116 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

При цьому частиною першою статті 93 ЗК України, приписи якої кореспондуються зі статтею 1 Закону України "Про оренду землі", визначено, що засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності, є правом оренди земельної ділянки.

За частинами першою, другою статті 124 ЗК України передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними у статті 122 цього Кодексу, чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки (у разі продажу права оренди) шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу земельної ділянки. Передача в оренду земельних ділянок, які перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється за результатами проведення земельних торгів, крім випадків, установлених частинами другою та третьою статті 134 цього Кодексу.

Так, відповідно до абзацу першого частини другої статті 134 ЗК України не підлягають продажу на конкурентних засадах (земельних торгах) земельні ділянки державної чи комунальної власності або права на них у разі: розташування на земельних ділянках об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд), що перебувають у власності фізичних або юридичних осіб.

Таке положення законодавства спрямоване на забезпечення принципу цілісності об`єкта нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований (слідування юридичної долі земельної ділянки долі нерухомості, що на ній розташована), закріплений у положеннях статті 120 ЗК України та статті 377 ЦК України.

Так, за частинами першою, другою статті 120 ЗК України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.

Аналогічні положення містить стаття 377 ЦК України, відповідно до положень якої до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача).

Згідно з принципом єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованих на ній будинку, споруди, зміст якого розкривається у наведених нормах, особа, яка законно набула у власність будинок, споруду, має цивільний інтерес в оформленні права на земельну ділянку під такими будинком і спорудою після їх набуття.

Разом з тим право власника земельної ділянки комунальної власності на її забудову здійснюється за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням ( ч.3 ст. 375 ЦК України).

Правові наслідки самочинної забудови, здійсненої власником на його земельній ділянці, встановлюються статтею 376 ЦК України.

Власник земельної ділянки має також право дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам ( ч.1 ст. 375 ЦК України).

Власник земельної ділянки надає її в користування іншим особам для будівництва промислових, побутових, соціально-культурних, житлових та інших споруд і будівель (суперфіцій), як правило, на підставі договору ( ч.1 ст. 413 ЦК України).

Особи, які отримали дозвіл власника на забудову його земельної ділянки, сформовану із земель житлової та громадської забудови, зобов`язані здійснювати її використання під час будівництва відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм (ст. 39 ЗК України) та в обсязі, встановленому договором ( ч.1 ст. 415 ЦК України).

Землекористувач має право власності на будівлі (споруди), споруджені на земельній ділянці, переданій йому для забудови ( ч.2 ст. 415 ЦК України ).

Таким чином, законодавець встановлює презумпцію виникнення у землекористувача права власності лише на ті будівлі (споруди), які споруджені на земельній ділянці, переданій йому для такої забудови.

Натомість правові наслідки самочинної забудови, здійсненої землекористувачем на земельній ділянці власника, також встановлюються статтею 376 ЦК України.

Відповідно до частин першої та другої статті 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони: 1) збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або 2) без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або 3) з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

У розумінні частини першої статті 376 ЦК України самочинним будівництвом є не тільки новостворений об`єкт, а і об`єкт нерухомості, який виник у результаті реконструкції, капітального ремонту, перебудови, надбудови уже існуючого об`єкта, здійснених без одержаного дозволу місцевих органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування, розробленої та затвердженої в установленому порядку проектної документації, дозволу на виконання будівельних робіт, наданого органами архітектурно-будівельного контролю, оскільки в результаті таких дій об`єкт втрачає тотожність з тим, на який власником (власниками) отримано право власності.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила(здійснює) будівництво відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво (частина сьома статті 376 ЦК України).

Позивачами за вимогою про знесення самочинного будівництва особою, яка його здійснила або здійснює за змістом відповідних частин ст. 376 ЦК України у поєднанні з положеннями статей 16, 386, 391 цього Кодексу можуть бути: відповідний орган державної влади; орган місцевого самоврядування; інші особи, право власності яких порушено самочинним будівництвом.

При цьому державна реєстрація права власності на нерухоме майно є одним із юридичних фактів у юридичному складі, що є необхідним для підтвердження права власності, і самостійного значення для виникнення права власності немає, оскільки визначає лише момент, з якого держава визнає та підтверджує право власності за наявності інших юридичних фактів, передбачених законом як необхідних для виникнення такого права.

З матеріалів справи вбачається, що ПП "Центр правової допомоги "Горос" зареєструвало вправо власності на незавершену будівництвом будівлю, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ), на земельній ділянці за кадастровим номером :04:010:0017, з відсотком готовності - 11% на підставі декларації від 03.03.2015р. за №ЖТ68, реєстрація якої скасована наказом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради №60-ОД від 08.01.2019 року.

На момент розгляд справи в суді даний наказ є чинним, його правомірність не було оскаржено в судовому порядку.

Саме на такий об`єкт відповідачка ОСОБА_1 зареєструвала право власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (номер запису про право власності 36000927), згідно укладеного нотаріально посвідчений договору купівлі-продажу незавершеного будівництвом будівлі від 18.03.2020 року.

Вказане стало підставою для прийняття оскаржуваного рішення Житомирської міської ради №1861 від 03.04.2020 року, укладання спірного договору оренди землі від 12.05.2020 року та реєстрації відповідного речового права (запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно №36552517).

Як вказувалося вище в господарській справі №906/495/20 було відмовлено в скасуванні запису у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію вправа власності на незавершену будівництвом будівлю, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ), на земельній ділянці за кадастровим номером :04:010:0017 за ПП "Центр правової допомоги "Горос".

Разом з тим, в частині позовних вимог прокурора в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про зобов`язання ПП "ЦПД "Горос" звільнити земельну ділянку кадастровий номер :04:010:0017 шляхом знесення самочинного будівництва - об`єкту незавершеного будівництва "Нове будівництво будівлі офісу" за адресою: АДРЕСА_1 провадження у справі закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 231 ГПК України (апеляційний господарський суд, з яким погодився суд касаційної інстанції, дійшов висновку що такий спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, оскільки спір виник за участю суб`єкта владних повноважень, який повинен реалізовувати у спірних правовідносинах надані йому чинним законодавством владні управлінські функції стосовно виявлення факту самочинного будівництва та усунення відповідних порушень на підставі Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та статті 376 ЦК України).

У справі, що розглядається прокурор заявив з подібних підстав позовні вимоги до інших відповідачів - Житомирської міської ради та ОСОБА_1 , при цьому визначив позивачем лише Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області.

Суд вважає, що Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області не є належним позивачем у спірних правовідносинах.

Статтею 172 ЦК України передбачено, що територіальні громади набувають і здійснюють цивільні права та обов`язки через органи місцевого самоврядування у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

Згідно зі статтею 327 ЦК України у комунальній власності є майно, у тому числі грошові кошти, яке належить територіальній громаді. Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування.

В абзаці 15 статті 1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено, що право комунальної власності - право територіальної громади володіти, доцільно, економно, ефективно користуватися і розпоряджатися на свій розсуд і в своїх інтересах майном, що належить їй, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування.

За змістом положень статей 2, 172, 327, 321, 376 , 388, 392 ЦК України , ст. ст. 12, 80, 83, 122 ЗК України і статті 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" єдиним легітимним суб`єктом права комунальної власності на земельні ділянки є територіальна громада в особі відповідної місцевої ради.

Конституція України та Закон України "Про прокуратуру" надають прокурору повноваження з представництва не тільки загальнодержавних інтересів, але й локальних інтересів держави, тому за певних обставин прокурор може звертатися до суду в інтересах держави і в особі органу місцевого самоврядування ( постанова ВПВС від 15.09.20р. у справі № 904/4713/18).

Так, об`єктами цивільних прав відповідно до ст. 177 ЦК України є речі. Річчю є предмет матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обов`язки. Речі поділяються на рухомі та нерухомі. До нерухомих речей належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення (ст. 179, 181 ЦК України).

За приписами ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

За статтею 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

Право власності на нову річ, яка виготовлена (створена) особою, набувається нею, якщо інше не встановлено договором або законом. Право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації (стаття 331 ЦК України).

Стаття 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" передбачає, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Із офіційним визнанням державою права власності пов`язується можливість матеріального об`єкта (майна) перебувати в цивільному обороті та судового захисту права власності на нього.

Як вказувалося вище, законодавець визначив, що до інших правових наслідків, окрім офіційного визнання і підтвердження державою відповідних юридичних фактів, встановлюючи презумпцію правильності зареєстрованих відомостей з реєстру для третіх осіб, застосування норм Закону "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" не призводить. Державна реєстрація права власності на нерухоме майно є одним з юридичних фактів у юридичному складі, необхідному для виникнення права власності, а самостійного значення щодо підстав виникнення права власності не має.

Зважаючи на викладене, оскарження реєстрації речового права, надання в користування земельної ділянки, зобов`язання звільнити земельну ділянку шляхом знесення самочинного будівництва - об`єкту незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , пов`язаний з порушенням права власності територіальної громади міста Житомира на земельну ділянку, яка за доводами прокурора була передана в оренду з порушенням чинного законодавства, однак позивачем за такими вимогами не може бути Головне Управління Держгеокадастру у Житомирській області.

Також, виходячи з обставин цієї справи належним способом захисту буде звернення до суду з вимогами про витребування майна із чужого незаконного володіння, якщо власник був позбавлений права володіння земельною ділянкою, або усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, якщо власнику чиняться перешкоди в реалізації цих прав.

Суд вважає, що обраний позивачем спосіб захисту є неефективним, оскільки задоволення вимог, не може призвести до захисту або відновлення порушеного речового права позивача (у разі його наявності), зокрема повернення у його володіння або користування спірної земельної ділянки, відшкодування шкоди, з урахуванням висновку суду про безпідставність вимог про звільнення земельної ділянки шляхом знесення самочинного будівництва.

Серед способів захисту речових прав Цивільний кодекс України виокремлює, зокрема, витребування майна із чужого незаконного володіння (стаття 387), усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном (стаття 391), визнання права власності (стаття 392), відшкодування матеріальної і моральної шкоди (статті 1166, 1167, 1173).

Для витребування майна оспорювання рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, які вже були реалізовані і вичерпали свою дію, оскарження всього ланцюга договорів та інших правочинів щодо спірного майна не є ефективним способом захисту прав; при цьому позивач у межах розгляду справи про витребування майна із чужого володіння вправі посилатися, зокрема, на незаконність рішення органу державної влади чи місцевого самоврядування, без заявлення вимоги про визнання його недійсним; таке рішення за умови його невідповідності закону не зумовлює правових наслідків, на які воно спрямоване. Подібні за змістом висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (пункти 85, 86), від 21 серпня 2019 року у справі № 911/3681/17 (пункти 38, 39), від 1 та 15 жовтня 2019 року у справах № 911/2034/16 (пункт 46) та № 911/3749/17 (пункти 6.25, 6.26), від 19 листопада 2019 року у справі № 911/3680/17.

Суд зауважує, що судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту. Такі висновки сформульовані в пункті 63 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 року у справі № 910/3009/18 (провадження № 12-204гс19).

Таким чином, обрання прокурором неналежного способу захисту прав позивача є самостійною підставою для відмови у позові.

Аналогічна правова позиція щодо прав позивача викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 02.02.2021 року у справі №925/642/19. (п. 54)

При цьому суд враховує, що учасником спірних правовідносин є територіальна громада, яка в особі Житомирської міської ради та її представника заперечує порушення законодавства при переданні в користування земельної ділянки.

На момент вирішення даної справи суд вважає за необхідне врахувати висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 20.07.2022 у справі 910/5201/19, в тому числі, в частині викладених нею мотивів щодо їх відмінності від тих, що викладені у постанові від 01.06.2021 у справі 925/929/1, від яких Велика Палата Верховного Суду не відступила.

Зокрема, Велика Палата Верховного Суду в постанові від 1 червня 2021 року у справі № 925/929/19 року зробила висновок про те, що органи Держгеокадастру можуть звертатись до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень з нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі з позовами щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно зайнятих чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився. При цьому Велика Палата Верховного Суду не погодилась із доводами прокурора про те, що органи Держгеокадастру не наділені правом звернення до суду з відповідними позовними вимогами.

Однак позов у справі №910/5201/19, вказала Велика Палата Верховного Суду, поданий в межах спору про право користування земельною ділянкою, у якому територіальна громада міста Києва є учасником цивільних відносин та стороною спору. Територіальна громада здійснює свої цивільні права та обов`язки через орган місцевого самоврядування в межах його компетенції, встановленої законом, - Київраду, замість якої й діє прокурор, а не в межах відносин, зазначених у статті 1 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" № 963-IV. Відтак за встановленими судами обставинами справи відсутні підстави для відступу від правових висновків, наведених у постанові від 1 червня 2021 року у справі № 925/929/19.

У справі №910/5201/19 прокурор самостійно обґрунтував, що необхідність захисту інтересів держави в цій справі полягає в необхідності захисту територіальної громади міста Києва, яка відповідно до статті 13 Конституції України є власником землі та інших природних ресурсів, адже передача спірної земельної ділянки в оренду без проведення земельних торгів призводить до втраченої можливості отримати максимально великий розмір орендної плати у разі продажу права оренди на земельних торгах.

Велика Палата Верховного Суду вказала, що здійснення вказаних у статті 1 Закону № 963-IV заходів, спрямованих на раціональне використання земель, запобігання необґрунтованому вилученню земель сільськогосподарського призначення для несільськогосподарських потреб, захист від шкідливого антропогенного впливу, відтворення і підвищення родючості ґрунтів, підвищення продуктивності земель лісового фонду, забезпечення особливого режиму використання земель природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення, належить до державного контролю за використанням та охороною земель (п. 110 постанови від 20.07.2022).

Отже слід дійти висновку, що виходячи з обставин реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, підстав скасування декларації про початок виконання будівельних робіт, сторін договору оренди, Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області як орган виконавчої влади, який здійснює державний контроль за використанням та охороною земель, дотриманням вимог законодавства України про охорону земель, проведення моніторингу родючості ґрунтів, визначені статтею 5 Закону № 963-IV не наділений правом вимоги у правовідносинах учасником у яких є територіальна громада міста в особі Житомирської міської ради.

Неналежний позивач - це особа, якій не належить право вимоги за позовом.

Замінити позивача чи залучити співпозивача процесуально неможливо (постанова КЦС/ВС від 25.10.22 р. у справі № 607/14378/21).

Пред`явлення позову особою, якій не належить право вимоги є підставою для відмови у позові (постанови ВПВС від 07.07.20р. у справі № 910/10647/18; від 08.10.19р. у справі № 916/2084/17).

Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом свої порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Як передбачено ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Статтею 76 ЦПК України визначено, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч. 1 ст. 95 ЦПК України).

За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У відповідності до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності з наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи ("Проніна проти України", № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).

Враховуючи вищевикладене, в задоволенні позову керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області слід відмовити.

З огляду на те, що позов задоволенню не підлягає, суд з урахуванням приписів ст.141 ЦПК України понесені прокурором судові витрати не відшкодовує.

Керуючись ст.ст. 247, 258, 259, 263-265, 273, 352, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у позові керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Керівник Житомирської місцевої прокуратури, адреса: м. Житомир, вул. Леха Качинського, 2, .

Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області, адреса м. Житомир, вул. Довженка, 45, ;

Відповідач: Житомирська міська рада, адреса: м. Житомир, майдан ім. С.П. Корольова, 4/2, .

ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1

Головуючий суддя О. Й. Адамович

Дата складання повного тексту рішення: 06.03.2023.