"27" лютого 2023 р. Справа № 363/275/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2023 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Котлярова І.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» (03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про встановлення безстрокового, безоплатного земельного сервітуту,-

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла вказана позовна заява, яку передано судді, для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 18.01.2023 року, позовну заяву Акціонерного товариства «Сенс Банк» було залишено без руху та позивачу запропоновано усунути недоліки протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали, шляхом подання до суду нової позовної заяви, із виконанням усіх вимог, зазначених у ст. 175, 177 ЦПК України та в ухвалі суду.

21.02.2023 року до суду від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Суд дослідивши матеріали позовної заяви в первісній редакції, подану заяву про усунення недоліків, приходить до висновку, що позивачем в повній мірі недоліки позовної заяви не усунуті, виходячи з наступного.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 18.01.2023 року позивачу було надано строк для усунення недоліків шляхом подання до суду нової позовної заяви із виконанням усіх вимог, зазначених у ст. 175, 177 ЦПК України та в ухвалі суду.

Зокрема, необхідність усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб саме «шляхом подання нової позовної заяви», здійснено судом на підставі частини другої статті 185 ЦПК України, відповідно до якої «в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення».

Тобто, визначений позивачу в ухвалі спосіб усунення недоліків «шляхом подання нової позовної заяви» є таким, що повністю відповідає нормам ЦПК України.

Однак, позивачем подано до суду заяву про усунення недоліків, а не нову позовну заяву, а тому, надання суду «заяви про усунення недоліків» - не є належним способом усунення недоліків встановлених судом, оскільки поданий позивачем позов не відповідає вимогам ЦПК України навіть після отримання судом заяви про усунення недоліків. Зазначення у поданій заяві про усунення недоліків, про те, що представник позивача має намір в процесі підготовчого провадження уточнити позовні вимоги шляхом направлення відповідної процесуальної заяви (або позову в новій редакції), а тому не подає до суду нової позовної заяви, оскільки на даний час немає для цього необхідної кількості даних, не заслуговують на увагу, та свідчать про не виконання вимог ухвали суду від 18.01.2023 року, у визначений в ухвалі суду спосіб усунення недоліків.

Крім того, представник позивача у поданій заяві посилається на те, що в процесі розгляду справи має намір просити суд витребувати документи та з метою конкретизації позовних вимог звернутися із клопотанням про призначення земельно-технічної експертизи.

Разом з тим, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане у відповідності до статті 83 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої та третьої статті 83 ЦПК України, позивач, особи, яким надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідачі, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмету спору, повинні подати суду докази разом з наданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Разом з тим, з поданої позовної заяви та заяви про усунення недоліків, судом не встановлено, що представник позивача позбавлений можливості самостійно витребувати докази, необхідні для підтвердження доводів викладених у позові та такі клопотання не подано одночасно із поданням позовної заяви.

Суд, також проаналізувавши заяву про усунення недоліків, встановив, що вимоги ухвали суду від 18.01.2023 року не виконано і в частині надання доказів на підтвердження неможливості та використання свого майна без обтяження сервітутом земельної ділянки відповідача, обґрунтування необхідність встановлення земельного сервітуту, надання технічної документації з визначення меж земельного сервітуту на місцевості, наведення обґрунтованих доводів, у зв`язку з чим повинен бути встановлений сервітут і що задоволення потреб позивача неможливо здійснити яким-небудь іншим способом, а також конкретизації прохальної частини позовних вимог, а саме на яку земельну ділянку (частину) він просить встановити сервітут, який її розмір, метраж, межі земельної ділянки та інші обставини, які мають суттєве значення у справі.

Дані обставини дають підстави вважати позовну заяву не поданою та такою, що підлягає поверненню позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки, позивач не усунув недоліки позовної заяви в повному обсязі, то позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ч. 3 ст. 185 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Матеріали позовної заяви за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» (03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про встановлення безстрокового, безоплатного земельного сервітуту - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя І.Ю. Котлярова