ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/1199/23
Провадження № 2/210/685/23
У Х В А Л А

іменем України

"09" березня 2023 р.

Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі головуючого судді Чайкіна О.В., перевіривши зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про часткове скасування протоколу №2 Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74» від 22 жовтня 2016 року та часткове скасування протоколу №6 Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74» від 05 вересня 2018 року, поданої в межах первісного позову Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості зі сплати внесків та платежів,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості зі сплати внесків та платежів.

Ухвалою суду від 08 лютого 2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Від відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 надійшов зустрічний позов до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про часткове скасування протоколу №2 Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74» від 22 жовтня 2016 року та часткове скасування протоколу №6 Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74» від 05 вересня 2018 року, просив прийняти до спільного розгляду з первісним позовом.

Від представника позивача за первісним позовом надійшло клопотання про закриття провадження у справі в частині подання зустрічної позовної заяви, так як виходячи зі змісту зустрічної позовної заяви, спір у цій справі стосується саме права Відповідача як співвласника багатоквартирного будинку. Крім того, предмет даного спору належить до господарської юрисдикції відповідно до пункту 3 частини першої статті 20 ГПК України.

Перевіривши зустрічну позовну заяву та матеріали первісного позову, судом встановлено наступне .

Статтею 193 ЦПК України встановлено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно з ч.2 цієї норми зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

За ч.3 ст.193 ЦПК Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Суд наголошує, що прийняття зустрічного позову дозволяє розглянути в одному процесі вимоги обох сторін, що дає можливість заощадити час і сприяє більш швидкому захисту їхніх прав та інтересів, а також запобігає можливості винесення суперечливих і взаємовиключних судових рішень у цивільній справі.

Однак, вирішуючи питання про прийняття до розгляду зустрічного позову, слід виходити з такого.

У своїх постанові від 27.01.2021 у справі №908/1688/20, у постанові Великої Палати від 13.03.2019 № 916/3245/17 Верховний Суд зазначав, що зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним, при цьому взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах.

Так, підставу зустрічного позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо часткового скасування протоколу №2 Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74» від 22 жовтня 2016 року та часткового скасування протоколу №6 Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74» від 05 вересня 2018 року. При тому, що первісний позов поданий з підстав про стягнення заборгованості зі сплати внесків та платежів.

За таких обставин, вивчення змісту первісного та зустрічного позову свідчить про те, що фактично вони обґрунтовані різними підставами, до позовних заяв додані різні докази, предмет доказування є різним.

Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Суд звертає увагу, що задоволення зустрічного позову в даному випадку не доводить відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову, який за наявності визначених законом підстав, також може бути задоволеним. Так само і відмова в задоволенні одного з позовів не свідчитиме про наявність підстав для автоматичного задоволення іншого позову. Ухвалення рішень за кожним з позовів залежатиме від того, чи будуть доведені сторонами обставини, які мають значення для справи і на які вони посилаються як на підставу своїх вимог. Тому ризик ухвалення суперечливих або взаємовиключних рішень в даному випадку відсутній.

Отже суд доходить висновку, що в даному випадку об`єднання вимог за первісним та основним позовами може ускладнити розгляд справи.

Відповідно до ч.3 ст.194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи, що судом не встановлено взаємопов`язаності позовів та доцільності їх спільного розгляду, а також можливості виключення задоволення первісного позову у разі задоволення зустрічного, як встановлено ч.2 ст.193 ЦПК.

Крім того, відповідно до вимог ч.1 ст.19 ЦПК України (у редакції, що діяла на час пред`явлення позову) суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Пунктом 3 частини першої статті 20 ГПК України (у редакції, чинній на час пред`явлення позову) встановлено, що господарським судам підвідомчі справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (далі - Закон).

Відповідно до частини другої статті 1 Закону, об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Частиною другою статті 4 Закону встановлено, що об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.

Згідно з частиною першою статті 85 ЦК України непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками.

Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад (частина перша статті 98, частина перша статті 99 ЦК України).

Отже, зазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

Ураховуючи те, що позивач є власником квартири у багатоквартирному будинку, а спір стосується захисту його прав як співвласника майна багатоквартирного будинку, порушеного, на його думку, створенням юридичної особи, тому цей спір є найбільш наближеним до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, відтак повинен розглядатися за правилами господарського судочинства.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду: від 20 вересня 2018 року у справі №813/6286/15 (провадження №14-576апп18); від 06 лютого 2019 року у справі №462/2646/17 (провадження №12-1272апп18); від 02 жовтня 2019 року у справі №501/1571/16-ц (провадження №14-472цс19); від 26 лютого 2020 року у справі №473/2005/19 (провадження №14-634цс19).

Таким чином, зустрічний позов ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про часткове скасування протоколу №2 Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74» від 22 жовтня 2016 року та часткове скасування протоколу №6 Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74» від 05 вересня 2018 року, підлягає поверненню позивачеві.

В свою чергу повернення зустрічної позовної заяви не позбавляє позивача за зустрічним позовом подати позов на загальних підставах.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 49, 193, 194, 197 суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті до спільного розгляду та об`єднання в одне провадження позову Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості зі сплати внесків та платежів та зустрічного позову ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про часткове скасування протоколу №2 Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74» від 22 жовтня 2016 року та часткове скасування протоколу №6 Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74» від 05 вересня 2018 року.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про часткове скасування протоколу №2 Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74» від 22 жовтня 2016 року та часткове скасування протоколу №6 Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут-74» від 05 вересня 2018 року - повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження

Згідно з пп. 15.5 п. 15 частини першої Перехідних положень Розділу XIII ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: О. В. Чайкіна