У Х В А Л А

про залишення позову без руху

21.03.2023 Справа №607/15589/22

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області в складі: головуючого судді Дзюбича В.Л., за участю секретаря судового засідання Кочмар С.М., представника позивача ОСОБА_1 адвоката Гураля Р. В., представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Ходюк К. М., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні цивільну справу за позовомОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ спадкового майна та зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про поділ спадкового майна, -

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області знаходиться цивільна справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ спадкового майна, у якому ОСОБА_1 просить:

1) Поділити спадкове майно ОСОБА_4 , виділивши їй у власність:

-квартиру АДРЕСА_1 ;

-автомашину марки FIAT модель PUNTO 1.2 легковий комбі-В, випуску 2007 року (номер шасі) кузова НОМЕР_1 НОМЕР_2 ;

-незавершене будівництво, готовністю 31%, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 52;

-земельну ділянку під незавершеним будівництвом, готовністю 31%, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , об`єкта нерухомого майна 52, яка буде сформована внаслідок поділу земельної ділянки з кадастровим номери :02%001%5140, площею 0,13 га відповідно до запропонованих експертом варіантів поділу.

2) Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на вказане майно.

3) Припинити право власності ОСОБА_1 на гаража № НОМЕР_3 , що знаходиться в АДРЕСА_3 .

Згідно зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про поділ спадкового майна, ОСОБА_2 просить поділити спадкове майно, виділивши їй у власність

- незавершене будівництво готовністю 31%, що знаходиться АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 52;

- земельну ділянку під незавершеним будівництвом, що знаходиться АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 52, кадастровий номер :02:001:5140 площею 0,19 га.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст. 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Однак, подана зустрічна позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

ОСОБА_2 звернулася до суду із клопотанням про відстрочення сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви, у якому вказує, що ціна позову становить 514 175,50 грн, що зобов`язує її сплатити судовий збір у розмірі 2684 грн. Зазначає, що на даний час вказана сума коштів є значним навантаженням на її бюджет, оскільки єдиним джерелом доходу є пенсія у розмірі 4294,15 грн. Тому стверджує, що розмір судового збору становить більше половини її місячного доходу. Сплативши зазначену суму, вона буде позбавлена можливості придбати речі першої необхідності та сплатити комунальні послуги. З огляду на викладене, з метою отримання доступу до правосуддя, просить відстрочити їй сплату судового збору за подання зустрічного позову до ухвалення судового рішення.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 адвокат Гураль Р. В. вказав, що ОСОБА_2 слід відмовити у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору та сплатити судовий збір за подання зустрічної позовної заяви. Також, зазначив, що не погоджується з ціною позову, яка вказана у зустрічній позовній заяві, оскільки при її визначенні, ціну спірної земельної ділянки вказано станом на 2016 рік у розмірі 9799 доларів США, що не відповідає фактичній вартості земельної ділянки на момент подання зустрічної позовної заяви. Тому, при визначенні ціни зустрічної позовної заяви, просить взяти до уваги ціну спірної земельної ділянки у розмірі 30 305 доларів США, яка вказана позивачем ОСОБА_1 у первісній позовній заяві на підставі актуальних ринкових цін на аналогічні земельні ділянки.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Ходюк К. М. просить відстрочити сплату судового збору ОСОБА_2 з підстав викладених у поданому клопотанні.

Вирішуючи питання наявності підстав для відстрочення сплати судового збору ОСОБА_2 , суд виходить з наступного.

Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI) враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз вказаної норми дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Таким чином, стаття 136 ЦПК України, передбачає право суду, а не обов`язок відстрочити, розстрочити, зменшити розмір, або звільнити від оплати судових витрат, враховуючи майновий стан сторони.

У п. 53 Рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland), було зазначено, що «Право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Законодавче закріплення судових витрат має на меті: по-перше, відшкодування державі витрат, понесених на утримання судової системи і забезпечення її діяльності (саме у цьому проявляється компенсаційна функція інституту судових витрат), по-друге: покладає певні витрати на тих, хто звертається до суду за захистом, що покликано дисциплінувати фізичних та юридичних осіб від подання до суду необґрунтованих заяв та клопотань, забезпечуючи таким чином також процесуальну економію.

Практика ЄСПЛ стосовно сплати судового збору аналогічна: судовий збір не повинен обмежувати право заявників на доступ до правосуддя та має бути «розумним». Разом з тим, на думку ЄСПЛ, судовий збір є таким собі обмежувальним заходом, який попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів.

Положеннями пункту 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Верховний Суд в ухвалі від 15.09.2020 у справі № 640/20109/19 зазначив: «Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland»), заява №71731/01; пункти 63- 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland»), заява №73547/01)».

У цій же справі Верховний Суд, відмовляючи у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, вказав, що надані позивачем відомості з Державного реєстру - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за попередній рік не свідчать про відсутність у заявника інших джерел доходів, доводи про скрутний майновий стан належними та допустимими доказами не підтверджені.

У даному випадку відповідачем ОСОБА_2 до клопотання про відстрочення сплати судового збору додано довідку про доходи № 4861 0481 0018 6810, яка видана пенсіонеру ОСОБА_2 , у тому, що вона перебуває на обліку в Тернопільському об`єднаному управлінні ПФУ Тернопільської обл. і отримує пенсію за віком, сума пенсії за період з 01.02.2022 по 31.01.2023 складає 51820,12 грн, а також копію пенсійного посвідчення.

Суд вважає, що такі відомості самі по собі не є достатніми доказами скрутного майнового стану особи.

Натомість, ОСОБА_2 не надано жодних доказів відсутності інших джерел доходів за попередній рік та будь-яких інших доказів на підтвердження того, що її майновий стан не дозволяє сплатити суму судового збору у визначеному законом розмірі, а також доказів скрутного майнового стану, що зумовили неможливість сплати судового збору, в матеріалах зустрічної позовної заяви немає, що свідчить про необґрунтованість указаного клопотання.

Норма, що передбачає повноваження суду на звільнення особи від сплати судового збору не є імперативною, це є правом, а не обов`язком суду. Водночас, сплата судового збору є обов`язком позивача, а тому зловживання правом на звільнення від його сплати є неприпустимим.

Окрім того, важливе значення для висновку про майновий стан заявника, що міг бути підставою звільнення від сплати судового збору, є дані про його матеріально-побутові умови проживання, наявність у власності нерухомого майна, ведення ним підсобного господарства, наявність інших джерел доходу.

З огляду на викладене, суддя вважає, що у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору, слід відмовити.

У силу вимог п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму працездатних осіб (1073,60 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму працездатних осіб (13 420 грн).

У зустрічній позовній заяві вказано, що ціна позову становить 514 175,50 грн. Однак, суд не погоджується з вказаною ціною позову, оскільки при визначені ціни зустрічного позову ОСОБА_2 виходила із вартості спірного незавершеного будівництва, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , у розмірі 4722 дол. США, та земельної ділянки за вищевказаною адресою у розмірі 9799 дол. США. Суд вважає, вартість даної земельної ділянки неактуальною та такою, що не відповідає дійсній вартості на момент подання позову, оскільки така вартість земельної ділянки була актуальна у 2016 році. Тому, при визначення ціни зустрічної позовної заяви, суд виходить з вартості незавершеного будівництва у розмірі 4722 дол. США та земельної ділянки у розмірі 30 305 дол. США (вартості даної земельної ділянки, яка вказана у первісній позовній заяві ОСОБА_1 та визначена на підставі актуальних ринкових цін на аналогічні земельні ділянки), оскільки вважає, що саме така ціна є актуальною станом на момент подання позову.

Таким чином, при визначенні ціни зустрічного позову слід виходити із суми 1 280 587,12 грн (35 027 дол. США ? 36,56 грн (курс долара США встановленого Національним банком України станом на 13.02.2023)).

Тому, ОСОБА_2 слід сплати судовий збір у розмірі 12 805,87 грн за подання зустрічної позовної заяви.

У відповідності до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону, у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору, слід відмовити, а зустрічну позовну заяву залишити без руху і надати ОСОБА_2 строк до десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків, зокрема сплатити судовий збір у розмірі 12 805,87 грн та подати суду оригінал платіжного документа про сплату судового збору на вказану суму.

Судовий збір сплатити за наступними реквізитами рахунку: отримувач: УК у м. Тернополі/м. Тернопіль/22030101; код отримувача: (код за ЄДРПОУ): 37977599; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0019751; код класифікації доходів бюджету: 22030101; МФО 899998, призначення платежу - Судовий збір, за позовом (прізвище ініціали), Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 4, 5, 43, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про поділ спадкового майна залишити без руху, надавши ОСОБА_2 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху.

У випадку невиконання вимог даної ухвали заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Копію ухвали направити ОСОБА_2 .

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддяВ. Л. Дзюбич