Ічнянський районний суд Чернігівської області
Провадження № 2/733/6/23
Єдиний унікальний №733/1014/21
У Х В А Л А

21 березня 2023 року Ічнянський районний суд Чернігівської області

у складі:

головуючого судді Карапиш Т.В.

при секретарі Ткаченко В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ічня заяву ОСОБА_1 , позивача по справі, за його позовом до Парафіївської селищної ради Чернігівської області, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про скасування рішень, скасування реєстрації земельних ділянок в Державному земельному кадастрі та скасування державної реєстрації речових прав, про відвід головуючої по справі судді Карапиш Тетяни Володимирівни,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ічнянського районного суду Чернігівської області перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Парафіївської селищної ради Чернігівської області, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про скасування рішень, скасування реєстрації земельних ділянок в Державному земельному кадастрі та скасування державної реєстрації речових прав.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справи головуючим суддею по розгляду даної справи визначено суддю Карапиш Т.В.

Ухвалою Ічнянського районного суду Чернігівської області від 28 вересня 2021 року відкрито провадження по справі.

Ухвалою Ічнянського районного суду Чернігівської області від 03.11.2022 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду.

Дана справа перебуває на розгляді та слідуюче судове засідання призначене на 04.04.2023 року на 11 годин 00 хвилин.

17.03.2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до канцелярії суду із заявою про відвід судді Карапиш Т.В. від розгляду справи, оскільки на його думку є обставини, що викликають сумнів в неупередженості судді.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно ч.ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Частина 11 ст. 40 ЦПК України вказує, що за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Нормами ч.1 ст. 36 ЦПК України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ст.ст. 124, 126, 129 Конституції України, правосуддя в Україні здійснюється виключно судами. Делегування функцій судів, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускаються. Незалежність і недоторканність суддів гарантуються Конституцією і законами України. Вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється. Судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції кожен має право при визначенні його цивільних прав і обов`язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» (№ 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність зазначених суб`єктивних або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розгляду справи, неналежне забезпечення певним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Водночас, як зазначено в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона знаходить прояв не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

У своєму рішенні «Газета «Україна-центр» проти України» ЄСПЛ наголошував, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатись на підставі суб`єктивного і об`єктивного критеріїв. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, допоки не доведено протилежного. У контексті об`єктивного критерію необхідно визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності судді.

Суд, вивчивши матеріали справи та аналізуючи одну з наведених обставин відводу судді Карапиш Т.В., заявленого позивачем ОСОБА_1 по вищевказаній справі, що під час розгляду даної справи судом було порушено, на його думку, його процесуальні права як позивача, що виявилося у неналежному повідомленні його секретарем судового засідання про час і місце розгляду справи, відсутність реєстрації канцелярією суду його клопотань, хоча ці клопотання знаходяться в матеріалах справи, не вирішено питання судом про долучення доказів до справи та ненадання можливості ознайомитися з ними в судовому засіданні, безпідставне перенесення розгляду справи, приходить до висновку, що вказані підстави відводу не знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, адже порушення процесуальних прав, на думку заявника ОСОБА_1 , не є підставами відводу судді, до того ж відповідно до ст. 17 ЦПК України, учасники справи мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках на касаційне оскарження судового рішення, що є однією із засад цивільного судочинства.

Ще однією з обставин заявленого позивачем по справі ОСОБА_1 відводу судді Карапиш Т.В. є те, що 31 жовтня 2022 року Ічнянським районним судом було розглянуто кримінальне провадження за № 733/726/22, учасниками якого були Парафіївська селищна рада Прилуцького району Чернігівської області, інтереси якої представляв Карапиш Богдан Васильович, з яким з початку 2022 року та в 2023 році укладений договір про надання юридичних консультацій та представництва Парафіївської селищної ради. Обвинуваченим по даному кримінальному провадженню є ОСОБА_2 , який є і відповідачем по справі за позовом ОСОБА_1 до Парафіївської селищної ради Чернігівської області, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про скасування рішень, скасування реєстрації земельних ділянок в Державному земельному кадастрі та скасування державної реєстрації речових прав, відповідачем №2 даної справи є Парафіївська селищна рада, так як вищевказані справи є споріднені та предметом позову по справі є відміна рішень Парафіївської селищної ради щодо спірних земельних ділянок, наданих у власність ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а тому є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді Карапиш Т.В.

Суд, вивчивши матеріали справи, прийшов до висновку про відсутність підстав відводу судді Карапиш Т.В. в цій частині обставин.

Як встановлено в судовому засіданні, на розгляді Ічнянського районного суду Чернігівської області під головуванням судді Вовченко А.В. перебувало кримінальне провадження № 1-кп/733/106/22, єдиний унікальний № 733/726/22 по обвинуваченню ОСОБА_2 за ч.2 ст. 197-1 КК України щодо самовільного зайняття частини земельної ділянки комунальної форми власності, яка не надана у власність та користування останньому, а саме, прибережну захисну смугу водного об`єкта - ставу, місцева назва «Солоха», що входить до складу земель Ічнянського національного природного парку площею 0,2457 га, яка знаходиться в межах земельної ділянки з кадастровим номером :04:000:0815, та розташована за межами населеного пункту с. Верескуни Парафіївської ОТГ Прилуцького району, використавши її для посіву сільськогосподарської культури (кукурудзи).

Ухвалою Ічнянського районного суду Чернігівської області від 31 жовтня 2022 року по вищевказаному кримінальному провадженню ОСОБА_2 звільнено від кримінальної відповідальності у зв`язку зі зміною обстановки на підставі ст. 48 КК України.

Як видно з даної ухвали, представник потерпілого Парафіївської ОТГ - ОСОБА_5 в судовому засіданні участі не приймав, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи.

Цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Парафіївської селищної ради Чернігівської області, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про скасування рішень, скасування реєстрації земельних ділянок в Державному земельному кадастрі та скасування державної реєстрації речових прав розглядається суддею Карапиш Т.В. та інтереси Парафіївської селищної ради, як відповідача по справі, представляє голова Парафіївської селищної ради Петруша Г.Л., відповідача по справі ОСОБА_2 - адвокат адвокатського об`єднання «Адвокатська контора «Логос» Джура С.П., що діє на підставі ордеру серії ЧН № 108313, предметом позову якого є скасування державної реєстрації земельних ділянок з кадастровими номерами :04:000:0812 та :04:000:0813.

Відповідно до позиції Ради суддів України у рішенні від 07 вересня 2017 року № 46, у пункті 2 якого зазначено, що наявність судового рішення, яке ухвалене судом в іншій справі у подібних правовідносинах, або за участю тих самих сторін, або з процесуальних, чи інших питань у тій самій справі, не породжує у діяльності судді конфлікту інтересів.

Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу, якщо він є членом сім`ї або близьким родичем сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу. ОСОБА_5 є сином судді Карапиш Т.В., але участі справі не приймає та не являється стороною або іншим учасником даної справи.

Кримінальне провадження відносно ОСОБА_2 за ч.2 ст. 197-1 КК України розглядалося під головуванням судді Вовченка А.В., в якому на досудовому слідстві представляв інтереси Парафіївської селищної ради ОСОБА_5, проте в судовому засіданні останній участі не приймав, а тому суд прийшов до висновку, що відсутні обставини в цій частині відводу судді Карапиш Т.В. в справі за позовом ОСОБА_1 до Парафіївської селищної ради Чернігівської області, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про скасування рішень, скасування реєстрації земельних ділянок в Державному земельному кадастрі та скасування державної реєстрації речових прав.

Необгрунтоване усунення судді від участі у справі є порушенням права на справедливий суд.

Оскільки ОСОБА_1 наполягає на відводі судді Карапиш Т.В. з вищевказаних обставин, так як на його думку, вбачає наявність підстав, що викликають сумнів у неупередженості судді, а іншими словами, якщо особа має сумнів у безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського Суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд.

Судом встановлено, що відсутні підстави задоволення заяви ОСОБА_1 про відвід судді Карапиш Тетяни Володимирівни, з тих обставин, що вказані в заяві про відвід судді, але суд вважає задовільнити заяву ОСОБА_1 про відвід судді Карапиш Тетяни Володимирівни враховуючи практику Європейського Суду з прав людини, бо незадоволення заяви про відвід може сприйматись особою як порушення її прав.

Метою відводу є надання впевненості учасникам цивільного процесу, зокрема, у тому, що справа розглядатиметься та буде вирішуватися неупереджено та об`єктивно, що, безпосередньо, в свою чергу, сприятиме підвищенню авторитету судової влади загалом.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 33, 36, 39, 40, 260-261 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Карапиш Тетяни Володимирівни по справі за позовом ОСОБА_1 до Парафіївської селищної ради Чернігівської області, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про скасування рішень, скасування реєстрації земельних ділянок в Державному земельному кадастрі та скасування державної реєстрації речових прав, задовольнити.

Справу передати до канцелярії суду для вирішення питання про її розгляд іншим суддею, визначеному у порядку, встановленому ст.33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т. В. Карапиш