Справа № 404/6344/22
Номер провадження 2/404/1540/22
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
08 травня 2023 року Кіровський районний суд міста Кіровограда
в складі: головуючого судді Павелко І.Л.
за участі секретаря Проскурні О.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому за правилами спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Крупяний Тік» про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, -
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Крупяний Тік» про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, просив суд: стягнути з відповідача на його користь нараховану, але не виплачену йому заробітну плату за період протягом трьох місяців 2021 року у розмірі 10 745 грн 08 коп.; середній заробіток за період затримки розрахунку за період з 21.07.2022 року до дня ухвалення судом рішення у розмірі 22 454 грн 20 коп.; заборгованість зі сплати заробітної плати за період з 01.05.2022 року до 21.07.2022 року у розмірі 11 890 грн. 86 коп.; грошову компенсацію за не використану відпустку; стягнути судовий збір.
11.01.2023 року позивач подав до суду клопотання про уточнення позову (в частині середнього заробітку за період затримки розрахунку) та просив стягнутисередній заробіток за період затримки розрахунку за період з 21.07.2022 року до дня розгляду справи в суді(відкриття провадження по справі) у розмірі 36 931,25грн.
В обґрунтування поданого позову зазначив, що з 19.07.2016 року до 21.07.2022 року він працював на посаді апаратника оброблення зерна (оператора завантажувальної та розвантажувальної установки). На час звільнення відповідач мав заборгованість перед ним по виплаті заробітної плати, обіцяні строки розрахунку не виконувались, що й створило заборгованість. На його усні звернення щодо виплати належної заробітної плати роботодавець не реагував, що змусило його звернутися до суду.
Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 02 грудня 2022 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного провадження в судовому засіданні з викликом сторін.
Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 12 січня 2023 року клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів задоволено, витребувано у ТОВ «Круп`яний тік» наступні докази: оборотно-сальдову відомість по рахунку 66; розрахунково-платіжні відомості, розрахунок компенсації за невикористані відпустки, щодо виплаченої, нарахованої, але невиплаченої заробітної плати (включаючи основну заробітну плату, додаткову заробітну плату, інші заохочувальні та компенсаційні виплати) тощо.
Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 08.05.2023 року залишено без розгляду позовну вимогу щодо стягнення грошової компенсації за не використану відпустку.
Позивач в судове засідання надав заяву про розглядь справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений рекомендованим листом, направленим за адресою реєстрації особи та який повернувся до суду з відміткою за закінченням терміну зберігання.
Згідно ст.280 ЦПК України, суд визнає причини неявки неповажними і вирішує справу розглядати за даної явки і наявних матеріалів у справі. Представник позивача згідно заяви не заперечує проти заочного розгляду справи та винесення заочного рішення.
Суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.
19.07.2016 року позивач ОСОБА_1 був прийнятий на роботу до Товариства з обмеженою відповідальністю «Круп`яний Тік», на посаду апаратника оброблення зерна (оператора завантажувальної та розвантажувальної установки) на підставі наказу №30 від 18.07.2016 року. Зазначене підтверджується записом у трудовій книжці(а.с.6 та зворотна сторона).
21 липня 2022 року позивача звільнено з роботи за власним бажанням на підставі ст. 38 КЗпП України.
На час звільнення відповідач мав заборгованість перед позивачем по виплаті заробітної плати. Ця заборгованість складала 10 745 грн 08 коп. При зверненні до відповідача за розрахунком по заборгованості по заробітній платі, було отримано відповідь, що розрахунки будуть проведені, проте обіцяні строки розрахунку не виконувались, що й створює заборгованість по сьогоднішній день.
Починаючи з лютого 2021 року відповідач не виплачує заробітну плату або виплачує її із порушенням строків, не надаючи жодних пояснень.
А починаючи з квітня 2022 року позивач в усному порядку звертався до адміністрації ТОВ «КРУП`ЯНИЙ ТІК» щодо виплати йому заборгованості з виплати заробітної плати за попередні періоди.
06.06.2022 року позивач подав звернення до відповідача (що підтверджується квитанцією з Укрпошти) про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати та інших заборгованостей. На що відповідач надав лист-відповідь (за №66 від 05.07.2022 року) з інформацією, що заборгованість відповідача складає 10 745 грн 08 коп. Ця заборгованість охоплює період в три місяці 2021 року, які саме місяці - не уточнено. Позивач не заперечує проти розмірів вказаної суми за зазначений період(а.с.9).
Відповідно до оборотно-сальдової відомості по рахунку 66 (сформовано 21.07.2022 в 13:00:07) позивачу була нарахована і невиплачена заробітна плата за травень 2021 року - у сумі 4002,29 грн, за червень 2021 року - 3474,38 грн, за липень 2021 року - 3268,41 грн. Загальна сума заборгованості нарахованої, але невиплаченої заробітної плати складає 10 745 грн 08 коп.(а.с.13). Ця сума збігається із сумою, вказаною у листі відповідача за №66 від 05.07.2022 року.
Щодо стягнення заборгованості зі сплати заробітної плати за період з 01.05.2022 року до 21.07.2022 року необхідно зазначити наступне.
Відповідно до листа за №66 від 05.07.2022 року по підприємству оголошено вимушений простій, в тому числі і позивачу. Цей простій охоплює період з 01.03.2022 року до 22.04.2022 року. За період простою позивачу було сплачено 2/3 заробітної плати в сумі 3488 грн., яка перерахована повністю. Накази про оголошення простою: №20 від 01.03.2022 року та № 23/1 від 01.04.2022 року(а.с.10-11). Однак відповідач не вживав належних заходів щодо інформування працівників про періоди простою. Зокрема, позивач не ознайомлений під підпис з цими наказами, а дізнався лише в липні місяці 2022 року завдяки надісланій кореспонденції.
Розрахунок заборгованості зі сплати заробітної плати за період з 01.05.2022 року до 21.07.2022 року: оклад: 6500 грн., кількість робочих днів за період затримки розрахунку - 59 днів (зокрема: 22 дні - у 2022 року, 22 дні - у червні 2022 року, 15 днів - у липні 2022 року).Середньоденна зарплата: 6500 х 2 міс : (22 робочі дні у березня 2022року +21 робочий
день у квітні 2022року) =302,32 грн.
Середньоденна зарплата за час простою за ставкою 2/3: 302,32грн -4-3*2 = 201,54 грн
Заборгованість зі сплати заробітної плати за період з 01.05.2022 року до 21.07.2022 року:
201,54 грн * 59 днів = 11 890,86 грн.
Частиною 1 ст. 94 КЗпП України визначено, що заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.
За приписами ст. 47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення працівником вимоги про розрахунок.
Згідно зі статтею 117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.
Середній заробіток працівника судом розраховується відповідно до ст.27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим Постановою КМУ від 08.02.1995 за №100, що також відповідає п.21 Постанови Пленуму ВСУ від 24.12.1999 за №13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці».
Пунктом 8 Розділу ІV Порядку встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.
Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин) а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.
При обчисленні середньої заробітної плати за два місяці, виходячи з посадового окладу чи мінімальної заробітної плати, середньоденна заробітна плата визначається шляхом ділення суми, розрахованої відповідно до абзацу п`ятого пункту 4 цього Порядку, на число робочих днів за останні два календарні місяці, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата, згідно з графіком підприємства, установи, організації.
Враховуючи те, що позивач був звільнений із займаної посади 21.07.2022 року, останніми двома місяцями роботи, які мають бути включені до розрахунку, є травень та червень 2022 року, загалом 44 робочі дні.
Таким чином, середньоденна заробітна плата складає: 6500 х 2 міс : (22 робочі дні у червні 2022року +22 робочі дні у травні 2022року) =295,45 грн.
У зв`язку з тим, що відповідач не провів у передбачені законодавством строки повний розрахунок при звільненні позивача, та враховуючи, те, що з моменту звільнення до дня розгляду справи в суді пройшло 206 робочих днів (зокрема: 6 днів - у липні 2022 року, 23 дні - у серпні 2022 року, 22 дні - у вересні 2022 року, 21 день - у жовтні 2022 року, 22 дні - у листопаді 2022 року, 22 дні - у грудні 2022 року, 22 дні - у січні 2023 року, 20 днів - у лютому 2023 року, 23 дні - у березні 2023 року, 20 днів - у квітні 2023 року, 5 днів - у травні 2023 року), сума середнього заробітку за весь період затримки розрахунку до дня ухвалення судом рішення складає: 295,45 грн х 206 днів = 60 862,70 грн.
Суд вважає, що розрахунок середнього заробітку за час затримки розрахунку виконаний позивачем правильно, не оспорювався відповідачем.
Відповідно до правових позицій Верховного Суду України у справах № 6-259цс17 від 13.03.2017, №6-144ц13 від 29.01.2014, пункту 20 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.12.1999 № 13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» - непроведення з вини власника або уповноваженого ним органу розрахунку з працівником у строки, передбачені ст. 116 КЗпП України є підставою для відповідальності, передбаченої ст. 117 КЗпП України, тобто виплати працівникові його середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку. Після ухвалення судового рішення про стягнення заборгованості із заробітної плати роботодавець не звільняється від відповідальності, передбаченої статтею 117 КЗпП України, а саме виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні. Відсутність коштів у роботодавця не позбавляє його відповідальності.
Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
В розумінні Європейського Суду з прав людини мирне володіння своїм майном включає не тільки "класичне" право власності, яке розглядається в Україні, а й до прикладу, виплати за трудовим договором та інші виплати.
Із системного аналізу як міжнародних нормативних актів, Конституції України, законів України, норм КЗпП України можна зробити висновок, що на виконання своїх зобов`язань у соціальній сфері Україна урегулювала питання виплати заробітної плати, а також передбачила гарантії того, що її своєчасна і у повному обсязі виплата є реальною, оскільки гарантована негативними для власника наслідками фінансового характеру у разі порушення вказаних імперативних норм. І стаття 117 КЗпП України передбачає не санкції у розумінні ЦК України за невиконання фінансового зобов`язання, а саме гарантії дотримання роботодавцем прав найманого працівника на своєчасне та у повному обсязі отримання заробітної плати.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.06.2019 у справі № 761/9584/15-ц дійшла наступних висновків, зокрема, встановлений статтею 117 КЗпП України механізм компенсації роботодавцем працівнику середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні не передбачає чітких критеріїв оцінки пропорційності щодо врахування справедливого та розумного балансу між інтересами працівника і роботодавця. Слід також мати на увазі, що працівник є слабшою, ніж роботодавець стороною у трудових правовідносинах. Водночас у вказаних відносинах і працівник має діяти добросовісно щодо реалізації своїх прав, а інтереси роботодавця також мають бути враховані. Тобто має бути дотриманий розумний баланс між інтересами працівника та роботодавця.
Відшкодування, передбачене ст.117 КЗпП України, спрямоване на компенсацію працівнику майнових втрат, яких він зазнає внаслідок несвоєчасного здійснення з ним розрахунку з боку роботодавця. Загальною ознакою такої відповідальності є її компенсаторний характер, оскільки ці заходи відповідальності спрямовані не на покарання боржника, а на відновлення майнової сфери потерпілого від правопорушення.
Якщо відповідальність роботодавця перед колишнім працівником за неналежне виконання обов`язку щодо своєчасного розрахунку при звільненні не обмежена в часі та не залежить від простроченої заборгованості, то за певних обставин обсяг відповідальності може бути нерозумним з огляду на його непропорційність наслідкам правопорушення. Він може бути несправедливим щодо роботодавця, а також щодо третіх осіб, оскільки майновий тягар відповідних виплат може унеможливити виконання роботодавцем певних зобов`язань, зокрема з виплати заробітної плати іншим працівникам, тобто цей тягар може бути невиправдано обтяжливим чи навіть непосильним. У таких випадках невизнання за судом права на зменшення розміру відповідальності може призводити до явно нерозумних і несправедливих наслідків.
Звертаючись з вимогою про стягнення відшкодування, визначеного виходячи з середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні відповідно до статті 117 КЗпП України, позивач не повинен доводити розмір майнових витрат, яких він зазнав. Тому оцінка таких витрат працівника, пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні, не має на меті встановлення точного їх розміру. Суд має орієнтовно оцінити розмір майнових витрат, яких, як можна було б розумно передбачити, міг зазнати позивач.
Тому, виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності, суд за певних умов може зменшити розмір відшкодування, передбаченого ст.117 КЗпП України.
Виходячи з середнього заробітку за час затримки роботодавцем розрахунку при звільненні відповідно до статті 117 КЗпП України, необхідно враховувати: розмір простроченої заборгованості роботодавця щодо виплати працівнику при звільненні всіх належних сум, передбачених на день звільнення трудовим законодавством, колективним договором, угодою чи трудовим договором; період затримки (прострочення) виплати такої заборгованості, а також те, з чим була пов`язана тривалість такого періоду з моменту порушення права працівника і до моменту його звернення з вимогою про стягнення відповідних сум; ймовірний розмір пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні майнових витрат працівника; інші обставини справи, встановлені судом, зокрема, дії працівника та роботодавця у спірних правовідносинах, співмірність ймовірного розміру пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні майнових витрат працівника та заявлених позивачем до стягнення сум середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні.
Відтак, з огляду на заявлену до стягнення суму середнього заробітку, суд вважає її справедливою, пропорційною і такою, що відповідатиме обставинам справи та наведеним вище критеріям.
З огляду на встановлені судом фактичні обставини справи, наявні у справі докази, суд вважає, що наявні підстави для задоволення позову.
При розподілі судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід стягнути понесені судові витрати, а саме судовий збір в сумі 992 грн. 40 коп.
Керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 258, 263-265, 280-284, 354 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 - задовольнити.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Крупяний Тік» на користь ОСОБА_1 нараховану, але не виплачену заробітну плату за період протягом трьох місяців 2021 року у розмірі 10 745 грн 08 коп.; середній заробіток за період затримки розрахунку за період з 21.07.2022 року до дня розгляду справи в суді у розмірі 60 862,70 грн., заборгованість зі сплати заробітної плати за період з 01.05.2022 року до 21.07.2022 року у розмірі 11 890 грн. 86 коп.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Крупяний Тік» на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 992 грн. 40 коп.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Відомості про учасників справи:
Позивач: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ;
Судове рішення складено 08.05.2023 року.
Суддя Кіровського І. Л. Павелко
районного суду