У Х В А Л А

14 березня 2023 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/350/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Мазурик О.Ф., Кравець В.А., Шкоріної О. І.,

розглянув апеляційну скаргу ОСОБА_1

на заочне рішення Солом'янського районного суду м. Києва

від 26 червня 2017 року

у цивільній справі №760/342/17 Солом'янського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_2

до Приватного підприємства "Спеціалізоване підприємство "Юстиція" Відділу державної виконавчої служби Солом'янського районного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3 ,

третя особа - Публічне акціонерне товариство "Укрсоцбанк",

про визнання недійсними прилюдних торгів, свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, скасування державної реєстрації права власності на виселення

У С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 26 червня 2017 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись з вказаним заочним рішенням суду, ОСОБА_1 , як особа, яка не приймала участі у справі, але вважає, що рішенням порушено її права та інтереси, 10 липня 2018 року подала апеляційну скаргу.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 слід відмовити, з наступних підстав.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 грудня 2022 року апеляційну скаргу залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали. Згідно ухвали суду скаржнику необхідно було надати обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення від 26.06.2017.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Аналіз частин першої, другої, третьої та сьомої статті 185 ЦПК України зумовлює висновок, що суд, установивши, що апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог статті 356 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення скарги без руху, про що повідомляє особу, яка подала апеляційну скаргу, і надає їй строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення особі ухвали.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга також залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

У відповідності до вимог ст. 357 ЦПК України про залишення апеляційної скарги без руху або повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції постановляє ухвалу.

Таким чином, саме звернення особи до суду із апеляційною скаргою не спричиняє безумовне відкриття апеляційного провадження у справі та початок стадії апеляційного провадження. Адже суд, відкриваючи апеляційне провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала апеляційну скаргу, порядку здійснення права на звернення до суду апеляційної інстанції (умови реалізації права на звернення до суду апеляційної інстанції). Процесуальним наслідком недотримання заявником умов реалізації права на звернення до цього суду з апеляційною скаргою є залишення скарги без руху.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції може вирішити питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому, у ЦПК відсутні винятки з указаного порядку.

Законодавцем визначено, що суд зобов'язаний повідомити скаржника про залишення його апеляційної скарги без руху.

Як вже вказувалося вище, ухвалою Київського апеляційного суду від 12.12.2022 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху.

Суд апеляційної інстанції вживав всіх можливих заходів щодо повідомлення скаржника про залишення його апеляційної скарги без руху.

Так, копія ухвали без руху направлялася ОСОБА_1 на адресу, зазначену в апеляційній скарзі, та на адресу її представника ОСОБА_4 , який подав та підписав апеляційну скаргу, а саме: 11 січня 2023 року та 24 січня 2023 року (том 3, а. с. 111, 156). Поштові відправлення повернулися на адресу суду без вручення адресату ОСОБА_4 із відміткою поштового відділення "адресат відсутній за вказаною адресою", а адресату ОСОБА_1 з відміткою поштового відділення "за закінченням терміну зберігання" (том 3, а. с. 168-169, 189-190).

Матеріали справи не містять доказів, що ОСОБА_1 зверталася до суду із заявою про зміну місця свого проживання чи перебування. Також, не зазначала в апеляційній скарзі іншу адресу для листування.

За загальним правилом повернення надісланої кореспонденції до суду з вказівкою причини повернення «за закінченням терміну зберігання» не є доказом належного інформування позивача, а також не може беззаперечно свідчити про його відмову від одержання кореспонденції чи про його незнаходження за адресою, повідомленою суду.

Водночас, відповідно до частини першої статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами (ч. 4 ст. 44 ЦПКУ країни).

За змістом пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року №270, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження, відправлення "EMS" - 14 календарних днів, міжнародні поштові перекази - відповідно до укладених угод. За письмовою заявою відправника/адресата строк зберігання поштових відправлень, внутрішніх поштових переказів може бути продовжений за додаткову плату до двох місяців з дня надходження до об`єкта поштового зв`язку місця призначення. У разі невручення рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою у порядку, визначеному у пунктах 99, 99-1, 99-2, 106 та 114 цих Правил, із зазначенням причини невручення.

Після закінчення встановленого строку зберігання поштові відправлення, поштові перекази повертаються відправнику. Повернення відправлень, від яких відмовився адресат або вручення яких неможливе, повинне здійснюватися негайно.

Отже, у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Крім того, відповідно до статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень», кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі (подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11 грудня 2018 року у справі №921/6/18).

Таким чином, сам лише факт неотримання заявником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки це зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надала суду таку адресу для направлення кореспонденції, вказавши її у своїй скарзі. До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 18 грудня 2019 року у справі №2-4159/12 (провадження №61-4961св19).

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 11 червня 2021 у справі №2-6236/11.

Наведені фактичні обставини та положення закону вказують на те, що суд апеляційної інстанції вживав всіх можливих заходів для вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, передбачених нормами ЦПК України, а саме надсилав засобами поштового зв`язку на адресу ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_4 ,. копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Разом з цим, недоліки, вказані в ухвалі суду про залишення апеляційної скарги без руху ОСОБА_1 не усунула та не подала заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин такого пропуску.

Крім того, суд зауважує, що основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами (пункт 11 частини третьої статті 2 ЦПК України). Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (пункт 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України). Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як вказувалося вище, суд надсилав копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху на адресу ОСОБА_1 , яку остання вказала у своїй апеляційній скарзі, проте лист повернувся до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Тобто, ОСОБА_1 , достовірно знаючи, що нею направлена апеляційна скарга до суду, не здійснювала жодних дій для отримання поштових відправлень із суду та не виявляла жодного інтересу до розгляду її апеляційної скарги. Натомість ЄСПЛ у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З наведеного слідує, що ОСОБА_1 фактично обізнана про залишення її апеляційної скарги без руху.

Більше того, слід зазначити, що за змістом статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" скаржник не позбавлений права на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень текст ухвали від 12.12.2022 про залишення апеляційної скарги без руху оприлюднено 14.12.2022.

Ураховуючи викладене, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 належним чином повідомлений про вчинення процесуальної дії - залишення апеляційної скарги без руху, однак вказані судом недоліки у визначений строк не усунув та не подав обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Оскільки скаржником у строк, визначений в ухвалі суду, не подано заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити та повернути скаржнику апеляційнускаргу разом з доданими матеріалами.

На підставі викладеного та керуючись ст. 358 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у відкритті апеляційного провадження за її апеляційною скаргою на заочне рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 26 червня 2017 року.

Ухвала набирає законної сили з часу її постановлення, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Судді О. Ф. Мазурик

В. А. Кравець

О. І. Шкоріна