Березівський районний суд Одеської області
02.03.2023
Справа № 494/336/23
Провадження № 2/494/206/23
У Х В А Л А

02 березня 2023 р. м. Березівка

Суддя Березівського районного суду Одеської області Панчишин А.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Управління Служби безпеки України в Одеській області про відшкодування моральної шкоди завданої органом державної влади, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Березівського районного суду Одеської області з позовною заявою до Держави Україна в особі Управління Служби безпеки України в Одеській області про відшкодування моральної шкоди завданої органом державної влади. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 16.11.2022 року о 09. 00 год. працівники Управління СБУ в Одеській області прибули до його помешкання та впродовж двох годин перевіряли його і його сім`ю на предмет відданості державі. Фактично працівниками СБУ в Одеській області було проведено слідчу дію без законних не те підстав, чим заподіяно йому моральну шкоду, яку він оцінює в 50000 грн., яку він просить стягнути з держави Україна, в особі Управління Служби безпеки України на його користь.

Так, протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.02.2023 року визначеного головуючого суддю Панчишина А.Ю.

Дослідивши матеріали справи суддя дійшов висновку щодо наявності підстав залишення позовної заяви без руху виходячи з наступного.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як передбачено ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду: належним чином засвідчені докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Крім іншого, згідно ст.ст.1, 2 Закону України «Про судовий збір» (далі Закон), судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до п.п. 2) п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон) ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою встановлюється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, звертаючись до суду з позовними вимогами про стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди позивач зазначив, що відповідно до п.13.ч.2.ст. 3 ЗУ «Про судовий збір» є таким, що звільнений від сплати судового збору.

Згідно п.13. ч.2 ст. 3 ЗУ «Про судовий збір» - зазначено, що судовий збір не справляється зокрема, за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Майнова шкода це збитки, заподіяні майну фізичної або юридичної особи внаслідок заподіяння їй шкоди або невиконання укладеного з нею договору. Тобто, законодавець чітко передбачив обставини за яких судовий збір не сплачується, дана норма закону передбачає пільги щодо сплати судового забору за подання позову про відшкодування шкоди заподіяної майну особи.

Разом з цим, подана позовна заява місить вимогу щодо стягнення саме моральної шкоди, а не відшкодування шкоди заподіяної майну.

Згідно з частиною третьою статті 23 Цивільного кодексу України, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб.

Згідно з постановою Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» моральна шкода втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою. Таким чином, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди грошима або майном є майновою, а вимога про відшкодування моральної шкоди в інший (немайновий) спосіб є немайновою вимогою.

Зазначений висновок узгоджується з позицією Верховного Суду викладеною у постанові від 28 листопада 2018 року у справі №761/11472/15-ц.

Таким чином, за позовну вимогу про відшкодування моральної шкоди має справлятися судовий збір в розмірі, встановленому Законом.

Відповідно до Закону України Про судовий збір, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем судовий збір становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 вказаного Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2684 гривень.

Таким чином, 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1073,60 грн. (0,4 х 2684 гривень = 1073,60), отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, що становить 1073,60 грн., або надати докази на підтвердження звільнення від сплати судового збору відповідно до ЗУ «Про судовий збір».

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст.185, 260, 261 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Управління Служби безпеки України в Одеській області про відшкодування моральної шкоди завданої органом державної влади - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме:

- надати докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

- надати суду докази на підтвердження сплати судового збору 1073,60 грн., або надати докази на підтвердження звільнення від сплати судового збору відповідно до ЗУ «Про судовий збір»

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала про залишення заяви без руху щодо визначення розміру судових витрат може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга подається учасниками справи до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Суддя Панчишин А.Ю.