ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2023 року

м. Черкаси

Справа № 694/852/20
Провадження № 22-ц/821/308/23
категорія: на ухвалу

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Василенко Л. І.,

суддів: Бородійчука В. Г., Карпенко О. В.,

секретаря - Мунтян К. С.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси в режимі відеоконференції апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Кротенка Олександра Володимировича на ухвалу Звенигородського районного суду Черкаської області від 13 вересня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення грошових коштів отриманих без достатньої правової підстави, у складі: головуючого судді, Сакун Д. І.,

в с т а н о в и в :

07.07.2020 ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до ОСОБА_2 про повернення грошових коштів отриманих без достатньої правової підстави.

Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 13 вересня 2022 року позов залишено без розгляду.

Ухвалу мотивовано тим, що позивач, будучи завчасно неодноразово повідомленим про судові засідання по справі, не є заінтересованим у судовому вирішенні справи за його позовом, оскільки повторно не з`явився в судове засідання, а тому позовну заяву слід залишити без розгляду.

Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 через свого представника - адвоката Кротенка Є. В. подав апеляційну скаргу в якій просить суд скасувати ухвалу Звенигородського районного суду Черкаської області від 13 вересня 2022 року і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що залишаючи позов без розгляду суд зазначив, що про час і місце розгляду справи позивач повідомлявся шляхом направлення SMS-повідомлень на вказаний ним номер телефону і матеріали справи містять звіти про їх доставку, проте позивач таких повідомлень не отримував.

Зазначає, що при наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використання засобів мобільного зв`язку.

Проте матеріали справи не містять згоди позивача на отримання повідомлення або виклику засобами мобільного зв`язку.

Натомість матеріали справи містять клопотання позивача про доставку процесуальних документів на адресу електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_1 , але довідок щодо направлення повістки про виклик саме на зазначену електронну адресу - матеріали справи не містять.

Вважає, що суд першої інстанції припустився процесуальної помилки не забезпечив виконання вимог ст. 128 ЦПК України, що призвело до постановлення незаконної ухвали, яка підлягає скасуванню.

28.02.2023 від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Бабенка Р. В. надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому просить суд відмовити в задоволенні апеляційної скарги.

Зазначає, що оскаржувана ухвала є законною та обґрунтованою, оскільки текст судової повістки може бути надісланий судом учаснику судового процесу SMS-повідомленням. Якщо в учасника процесу виникли обставини, що перешкоджають отриманню ним SMS-повідомлень він зобов`язаний повідомити про це суд. Така заявку оформляється безпосередньо в суді або через роздрукування та заповнення форми.

Надіслання учасникам SMS-повідомлень про дату і час розгляду справи вважається належним повідомленням особи, а тому у разі неявки сторони у судове засідання, суд може провести розгляд справи за відсутності відповідача, а в разі повторної неявки позивача - суд постановляє ухвалу про залишення без розгляду позовної заяви.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи ОСОБА_1 , пояснення ОСОБА_2 , перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з огляду на таке.

За приписами ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно до ч. 1 ст. 258 ЦПК України ухвала є різновидом судового рішення.

Указаним вимогам закону оскаржувана ухвала суду не відповідає.

Згідно зі ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Частиною 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

Зокрема, у п. 24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» та пункті 23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України № 2» наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що ст. 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Як свідчить позиція Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак Суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати статті 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою (див. Prince Hans-Adam II of Liechtenstein v. Germany).

У зв`язку із цим, розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки є порушенням ст. 129 Конституції України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно (ч. 2, ч. 4 і ч. 5 ст. 128 ЦПК України).

Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (ч. 8 ст. 128 ЦПК України).

За наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему (ч. 13 ст. 128 ЦПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно до норм п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За змістом п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені Верховним Судом, зокрема в постановах від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17, від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 28 липня 2021 року у справі № 756/6049/19.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 06 серпня 2020 року відкрито провадження у даній справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження (т. 1 а.с. 32-33).

Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 30 червня 2022 року закрито підготовче провадження у даній справі та призначено її до розгляду на 04 серпня 2022 року о 10:40 год. Вирішено викликати в судове засідання учасників справи (т. 2 а.с. 34).

ОСОБА_1 повідомлявся про дату та час розгляду справи шляхом надсилання SMS-повідомлення, про що свідчить довідка про доставку SMS від 07.07.2022 (т. 2 а.с. 38).

Згідно з довідкою Звенигородського районного суду у зв`язку з неявкою 04.08.2022 в судове засідання всіх учасників справи, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. (т. 2 а.с. 39).

Розгляд справи відкладено на 13.09.2022 на 16:00 год, про що ОСОБА_1 повідомлявся судом шляхом надсилання SMS-повідомлення, про що свідчить довідка про доставку SMS від 04.08.2022 (т. 2 а.с. 44).

Відповідно до довідки Звенигородського районного суду у зв`язку з неявкою 13.09.2022 в судове засідання всіх учасників справи, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось (т. 2 а.с. 49).

Проте вказані довідки про доставку SMS не можуть вважатися доказом належного повідомлення про дату, час і місце судового засідання, оскільки згідно п. 2 Порядку надсилання учасникам судового процесу (кримінального провадження) текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 01 червня 2013 року № 73, текст судової повістки може бути надісланий судом Учаснику SMS-повідомленням лише після подання ним до суду заявки про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення. Така заявка оформляється безпосередньо в суді або шляхом роздрукування та заповнення Учасником форми, яка розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України. Наведене узгоджується і з вимогами викладеними в п. 13 ст. 128 ЦПК України.

У матеріалах справи відсутня заява ОСОБА_1 про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення. За таких обставин не можна вважати, що суд першої інстанції належним чином повідомив ОСОБА_1 про дату, час і місце судового засідання.

Крім того, 16 листопада 2020 року від позивача ОСОБА_1 до суду надійшла заява про надання можливості відправляти та приймати процесуальні документи через електронну пошту, де зазначив адресу своєї електронної пошти, а саме: ІНФОРМАЦІЯ_1 (т. 1 а.с. 177).

Вказану адресу також зазначено ОСОБА_1 в суді апеляційної інстанції, як актуальну на час розгляду апеляційної скарги та проведення судового засідання за допомогою сервісу «ЕasyСon».

Отже, докази про належне повідомлення ОСОБА_1 про дату, час і місце судового засідання відсутні, тобто відсутні підстави вважати, що ОСОБА_1 повторно не з`явився в судове засідання.

З огляду на зазначене та ураховуючи, що в матеріалах справи відсутні докази повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду цієї справи, суд першої інстанції розглянув справу з порушенням норм процесуального права, що у відповідності до ст. 379 ЦПК України є підставою для скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Кротенка Олександра Володимировича - задовольнити.

Ухвалу Звенигородського районного суду Черкаської області від 13 вересня 2022 року скасувати, а справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення грошових коштів отриманих без достатньої правової підстави направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення, в порядку та за умов визначених ЦПК України.

Повний текст постанови складено 02 березня 2023 року.

Головуючий Л. І. Василенко

Судді: В. Г. Бородійчук

О. В. Карпенко