ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 645/6600/21 Номер провадження 22-ц/814/1106/23Головуючий у 1-й інстанції Іващенко С.О. Доповідач ап. інст. Лобов О. А.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий суддя Лобов О.А.

судді: Дорош А.І., Триголов В.М.

за участю секретаря судового засідання Коротун І.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м.Полтаві справу апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Фрунзенського районного суду м.Харкова від 28 жовтня 2021 року (час ухвалення судового рішення і дата виготовлення повного текста судового рішення не зазначені) за заявою ОСОБА_2 про вжиття заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання договору дарування недійсним,

треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Федоришин Олег Петрович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевченко Світлана Тарасівна.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, апеляційний суд

у с т а н о в и в:

Ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 28 жовтня 2021 року заяву ОСОБА_2 про вжиття заходів забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання договору дарування недійсним задоволено частково.

Заборонено вчиняти дії щодо відчуження домоволодіння з надвірними будівлями, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . У задоволенні решти вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та відмовити в забезпеченні позову в повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначено, що суд не встановив чи дійсно існує загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, а сам лише факт знаходження відповідного майна у фактичному володінні відповідача не може вважатися достатньою підставою для накладання арешту на таке майно, а мають бути також наведені ризики, тобто обгрунтовані припущення щодо обставин, які можуть у майбутньому істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та мають бути докази на підтвердження існування таких обставин.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.11.2021 року справу передано в провадження колегії суддів Харківського апеляційного суду.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 09.12.2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 23.12.2021 року справу прийнято до свого провадження та призначено до розгляду в апеляційній інстанції у судовому засіданні в приміщенні Харківського апеляційного суду.

Відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовженого строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Розпорядженням голови Верховного Суду № 14/0/9-22 від 25.03.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Сумської, Харківської області), відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», з урахуванням неможливості судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність справ Харківського апеляційного суду на Полтавський апеляційний суд.

Указом Президента України від 18.04.2022 № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17.05.2022 року № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Полтавського апеляційного суду від 05.08.2022 року справу передано до провадження колегії суддів під головуванням судді Лобова О.А., суддів учасників колегії Дорош А.І., Триголов В.М.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 22.08.2022 року справу прийнято до провадження колегії суддів під головуванням судді Лобова О.А., суддів учасників колегії Дорош А.І., Триголов В.М.. Справу призначено до слухання.

У відзиві на апеляційну скаргу адвокат Тимбота Олексій Олексійович, представник ОСОБА_2 , посилаючись на відповідність ухвали суду першої інстанції, просить її залишити без змін а апеляційну скаргу без задоволення.

Зокрема вказував, що предметом позову є спірне майно (житловий будинок з надвірними будівлями АДРЕСА_1 ), яке вибуло з правомірного володіння власника матері позивача ОСОБА_4 , поза її волею на підставі фіктивного договору дарування жилого будинку та посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Федоришиним О.П., що зареєстрований в реєстрі вчинення нотаріальних дій за № 30884.

В обґрунтування позову наведено докази, які підтверджують, що договір дарування є фіктивний та може бути визнаний судом недійсним.

В позові також позивач зазначає, що під час розгляду справи новий власник може розпоряджатися належним йому на праві власності спірним майном на користь третіх осіб та просить суд застосувати заходи забезпечення позову і зазначає, що у разі не застосування заходи забезпечення позову новий власник (добросовісний набувач), за власним бажанням, а воно нічим не обмежене, в будь-який час, на власний розсуд може розпоряджатися належним йому на праві власності будинком, що в подальшому унеможливлює виконання рішення суду з задоволення позовних вимог, щодо витребування від добросовісного набувача майна, що було набуте ним безоплатно в особи, яка не мала права його відчужувати.

Апеляційний суд, перевіривши матеріали справи у межах доводів апеляційної скарги, приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.374, ст.375 ЦПК України апеляційний суд за результатами розгляду має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи, у жовтні 2021 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання договору дарування недійсним, треті особи: ПН Київського міського нотаріального округу Федоришин О.П., ПН Київського міського нотаріального округу Шевченко С.Т., просив визнати недійсним договір дарування нерухомого майна - житлового будинку за АДРЕСА_1 , посвідчений ПН Київського міського нотаріального округу Федоришиним О.П., зареєстрований в реєстрі за № 30884; витребувати на користь позивача у добросовісного набувача майна ОСОБА_1 нерухоме майно-житловий будинок за АДРЕСА_1 , яке було набуте останнім безоплатно на підставі договорів дарування (а.с.1-11).

В обґрунтування позову посилався на те, що після смерті матері та батька позивач фактично прийняв спадщину, оскільки проживав в житловому будинку за АДРЕСА_1 на час їх смерті.

У травні 2021 року до нього прийшли невідомі йому особи та повідомили, що він більше не зареєстрований у спірному будинку, і будинок не належить позивачу, він має зібрати речі та виїхати. Після звернення до департаменту реєстрації Харківської міської ради йому стало відомо про зняття його з реєстрації на підставі документу, який свідчить про припинення підстав на право користування житлового приміщення (відчуження житла).

Вважає, що він є єдиним спадкоємцем на це майно, його мати жодних договорів ні з ким не укладала, проживала разом з ним в зазначеному будинку, до м.Києва не їздила та мала оригінал договору дарування спірного будинку від 1990 року.

Звертав увагу, що при укладенні договору дарування була використана довідкахарактеристика № 1002767 від 07.12.2006 року, яка згідно листа Харківського міського БТІ ними не видавалась, а нотаріус, який посвідчив договір з 22.05.2009 року припинив право на зайняття нотаріальною діяльністю у зв`язку з неодноразовим порушенням чинного законодавства при вчиненні нотаріальних дій.

Разом з позовною заявою ОСОБА_2 подав до місцевого суду заяву про забезпечення позову, просив вжити заходи із забезпечення шляхом накладення арешту на житловий будинок та земельну ділянку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та заборонити будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо житлового будинку та земельної ділянки з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , до набрання чинності рішення у справі.

В обґрунтування зави вказував, що спірний договір дарування є недійсним, оскільки укладений без належного оформлення відповідно до законодавства України, а виконання рішення суду може ускладене, оскільки відповідач зможе відчужити спірне майно.

Задовольняючи частково заяву про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив зі співмірності із позовними вимогами та того, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, у тому числі для запобігання потенційним труднощам щодо подальшого виконання такого рішення.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги, апеляційний суд виходить з таких міркувань.

Згідно з частинами першою та другою статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачені статтею 150 цього кодексу заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення (частини сьома та восьма статті 158 ЦПК України).

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

Позов забезпечується, зокрема, забороною вчиняти певні дії (пункт другий частини першої статті 150 ЦПК України). Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина третя статті 150 ЦПК України). Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Як убачається з матеріалів справи, предметом позову є визнання недійсним договору дарування, укладеного 23.12.2006 між дарувальником, матір`ю позивача, та обдарованим ОСОБА_3 , належного дарувальнику на праві власності житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , посвідченого приватним нотаріусом Київського МНО Федоришиним О.П. та зареєстрованого в реєстрі вчинення нотаріальних дій за № 30884.

Провадження у справі відкрито ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 28.10.2021 та справу призначено до розгляду.

Викладені у позові фактичні обставини і долучені до нього документи свідчать про реальність спору.

Очевидним є те, що за відсутності обмежень, встановлених судом, відповідачі не позбавлені можливості відчужити спірне домоволодіння, що істотно ускладнить виконання можливого рішення суду у цій справі.

Окрім того, заборона відчуження не може вважатися надмірно обтяжливим заходом відносно відповідачів, так як не позбавляє їх права володіти і користуватися належним їм нерухомим майном.

Враховуючи встановлене, конкретні обставини справи і характер спірних правовідносин, апеляційний суд вважає, що доводи апеляційної скарги не є істотними та такими, що потребують детального аналізу задля забезпечення вимог п.1 ст.6 Європейської конвенції з прав людини і основоположних свобод (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, підстав для зміни чи скасування ухвали суду першої інстанції не встановлено.

Керуючись ст.367, п.1 ч.1 ст.374, ст.375, ст.382, ст.384 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу адвоката Муратова Володимира Вікторовича залишити без задоволення.

Ухвалу Фрунзенського районного суду м.Харкова від 28 жовтня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 27 лютого 2023 року.

Головуючий суддя О.А.Лобов

Судді А.І.Дорош

В.М.Триголов