Справа № 125/743/22
Провадження № 22-ц/801/595/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції Хитрук В. М.
Доповідач:Войтко Ю. Б.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

20 березня 2023 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з цивільних справ:

судді-доповідача Войтка Ю. Б.,

суддів Міхасішина І. В., Стадника І. М.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою керівника Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави в особі: Державної інспекції архітектури та містобудування України, Барської міської ради, на рішення Барського районного суду Вінницької області від 22 липня 2022 року у цивільній справі № 125/743/22

за позовом ОСОБА_1 до Барської міської ради Вінницької області про визнання права власності на самочинне будівництво,

встановив:

Рішенням Барського районного суду Вінницької області від 22 липня 2022 року позов у вказаній цивільній справі задоволено, визнано за ОСОБА_1 право приватної власності на нежитлове приміщення «торгово-офісну будівлю», загальною площею 187,0 кв.м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, керівник Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави в особі: Державної інспекції архітектури та містобудування України, Барської міської ради, 10.02.2023 подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову, вказавши, що існування такого незаконного рішення спричиняє шкоду інтересам держави.

Подаючи апеляційну скаргу керівник Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області одночасно ставить питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

На вимогу суду апеляційної інстанції з Барського районного суду Вінницької області 23 лютого 2023 року надійшли матеріали вказаної цивільної справи.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 02 березня 2023 року апеляційну скаргу залишено без руху з тих підстав, що керівник Жмеринської окружної прокуратури звертаючись з апеляційною скаргою 10.02.2023 не навів аргументів для підтвердження бездіяльності компетентних органів та невжиття ними жодних заходів протягом розумного строку після того, як цим органам стало відомо про можливе порушення інтересів держави.

Крім того, в порушення вимог частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги не надано доказів на підтвердження сплати судового збору у встановленому законом розмірі.

На виконання вимог зазначеної ухвали 15 березня 2023 року до суду надійшла заява керівника Жмеринської окружної прокуратури, з якої встановлено, що недоліки апеляційної скарги, зазначені в ухвалі апеляційного суду від 02 березня 2023 року заявником виконані, а також надано платіжний документ про сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Ознайомившись із заявою та матеріалами заяви, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційне провадження у справі необхідно відкрити, з огляду на таке.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з частинами третьою четвертою статті 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

У частині третій статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Тлумачення частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє зробити висновок, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: (а) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; (б) у разі відсутності такого органу.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

У цій справі наявність «інтересів держави» обґрунтовується прокурором порушення законності у сфері землекористування та державного архітектурно-будівельного контролю, чим заподіяно шкоду інтересам держави.

Апеляційний суд вважає, що заявником наведено підстави для представництва Жмеринською окружною прокуратурою Вінницької області інтересів держави в особі: Державної інспекції архітектури та містобудування України, Барської міської ради, які є органами, уповноваженими державою на виконання представницьких функцій у спірних правовідносинах, та будучи обізнаними про існування вказаного судового рішення, не вжили заходів щодо його оскарження.

В апеляційній скарзі заявник просить поновити строк на апеляційне оскарження судового рішення. Клопотання мотивоване тим, що Жмеринська окружна прокуратура не приймала участі у розгляді справи, тому відповідно положень статті 354 ЦПК України ставить питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження. Про порушення інтересів держави рішенням Барського районного суду Вінницької області від 22 липня 2022 року Жмеринській окружній прокуратурі стало відомо під час безпосереднього ознайомлення з матеріалами справи 11.01.2023. За результатом ознайомлення з матеріалами справи встановлено правові підстави для подання апеляційної скарги відповідно до вимог статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Отже вважає, що указані обставини об`єктивно унеможливлювали подачу апеляційної скарги у строки, передбачені статтею 354 ЦПК України, що є підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

За змістом частини першої статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участь у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Згідно з статтею 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Ураховуючи викладене, суд дійшов до висновку, що вказані заявником причини пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення є поважними, тому клопотання підлягає задоволенню, а процесуальний строк поновленню.

Таким чином, враховуючи обставини справи, її значення для заявника, суд вважає, що апеляційне провадження у справі підлягає відкриттю.

Подана апеляційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам статті 356 ЦПК України, оплачена судовим збором.

Керуючись ст. 352, 354, 356, 359 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Клопотання керівника Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області задовольнити, поновити строк на апеляційне оскарження рішення Барського районного суду Вінницької області від 22 липня 2022 року.

Відкрити апеляційне провадження у справі та зупинити дію оскаржуваного судового рішення.

Визначити учасникам справи строк для подання відзиву на апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Зобов`язати надати докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Копію ухвали про відкриття апеляційного провадження надіслати учасникам справи та роз`яснити, що відповідно до вимог статті 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 цього Кодексу, складу колегії суддів може бути заявлено вмотивований відвід протягом десяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання та касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Ю. Б. Войтко

Судді: І. В. Міхасішин

І. М. Стадник