КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________
Справа №758/699/19
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/6272/2023
У Х В А Л А

1 березня 2023 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Рейнарт І.М., вивчивши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Подільського районного суду міста Києва від 24 травня 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Оксі Таксі», Товариства з обмеженою відповідальністю «Дімекс Груп», третя особа: ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

встановив:

рішенням Подільського районного суду міста Києва від 24 травня 2022 року у задоволенні позову відмовлено.

На вказане рішення суду 13 лютого 2023 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

16 лютого 2023 року матеріали справи витребувані з Подільського районного суду міста Києва.

Матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду 24 лютого 2023 року.

У поданій апеляційній скарзі позивач заявив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що копію рішення суду ні він, ні його представник не отримували, про зміст оскаржуваного судового рішення його представник дізналася в середині січня 2023 року, 17 січня 2023 року подала заяву про ознайомлення та одержання повного тексту судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що розгляд справи був проведений у відсутність учасників справи, повний текст рішення складений 24 травня 2022 року, отже, строк на апеляційне оскарження закінчився 23 червня 2022 року.

Згідно ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала

суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо

така адреса відсутня.

Частина 6 статті 272 ЦПК України визначає, що днем вручення судового рішення є

день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи (пункт 2).

У постанові Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі №761/14537/15 Верховний суд зазначив, що направлення судової кореспонденції на електронну адресу сторони у справі є належним повідомленням при умові, що цей учасник судового процесу повідомив цю електронну адресу та користувався нею - направляв до суду певні процесуальні документи.

В ухвалі від 17 листопада 2022 року у справі № 560/5541/20 Верховний суд зазначив, що якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію.

Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Зважаючи на вищевикладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється, зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи.

З супровідного листа вбачається, що 28 грудня 2022 року копія рішення суду була направлена на електронну адресу представника позивача - ОСОБА_3 , а саме: « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (с.с.144), яку представник позивача повідомляла суду у заяві про розгляд справи у її відсутність (с.с.138), а також ідентична електронна адреса зазначена позивачем у поданій апеляційній скарзі.

Згідно довідки про доставку електронного листа, складеної відповідальною особою суду, копія оскаржуваного рішення суду була доставлена до електронної скриньки представника позивача 28 грудня 2022 року (с.с.146), а відтак позивач мав правові підстави для поновлення строку на подачу апеляційної скарги на підставі ч. 2 ст. 354 ЦПК України у разі подання апеляційної скарги до 27 січня 2023 року.

Виходячи з вищевикладеного, зазначені позивачем причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду спростовуються матеріалами справи та не є поважними.

При цьому, позивачем не надано доказів, які б спростовували інформацію, наявну у матеріалах справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Оскільки апеляційна скарга подана з пропуском визначеного законом строку, зазначені позивачем причини пропуску строку подання апеляційної скарги визнаються неповажними, апеляційна скарга залишається без руху, а позивачу надається строк для зазначення інших підстав для поновлення строку.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суддя

ухвалив:

визнати зазначені ОСОБА_1 причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Подільського районного суду міста Києва від 24 травня 2022 року неповажними.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Подільського районного суду міста Києва від 24 травня 2022 року залишити без руху, надавши позивачу десять днів з дня вручення копії ухвали для зазначення інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Якщо заяву не буде подано у зазначений строк або вказані підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя