ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3973/23 Справа № 210/650/22 Суддя у 1-й інстанції - Чайкіна О. В. Суддя у 2-й інстанції - Кішкіна І. В.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

21 березня 2023 року м.Кривий Ріг

Суддя Дніпровського апеляційного суду Кішкіна І.В., розглянувши апеляційну скаргу Департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради на рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 червня 2022 року у цивільній справі №210/650/22 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради про відшкодування шкоди,

в с т а н о в и в:

Рішенням Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 червня 2022 року позов ОСОБА_1 до Департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради про відшкодування шкоди задоволено.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, Департамент розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради подав апеляційну скаргу безпосередньо до суду апеляційної інстанції. 17 березня 2023 року цивільна справа надійшла до Дніпровського апеляційного суду.

Разом з апеляційною скаргою скаржником заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 червня 2022 року, посилаючись на недостатнє фінансування, широкомасштабну військову агресію російської федерації проти України та запровадження на всій території України воєнного стану, а також лист Торгово-промислової палати України № 2024/02.0-7.1 від 28 лютого 2022 року про визначення воєнного стану форс-мажорною обставиною.

10 квітня 2023 року на електрону адресу апеляційного суду від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Попкова О.О. надійшли заперечення на заяву Департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Розглянувши клопотання Департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради, апеляційний суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1, 2 статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Частиною 3 статті 354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Судове рішення постановлено та складено 29 червня 2022 року, апеляційну скаргу подано до апеляційного суду 02 березня 2023 року.

Відтак, строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції сплив, апеляційна скарга подана поза межами строку, встановленого статтею 354 ЦПК України.

Відповідно до положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

За приписами частини 1 статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Відповідно до частини 1 статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків у судових справах.

На початку повномасштабного вторгнення Верховний Суд у своїх повідомленнях на сайті Судової влади України зауважував, що запровадження воєнного стану на території України є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.

При цьому аналіз судової практики засвідчує, що саме лише посилання на факт впровадження на території України воєнного стану не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку у справі.

Так Верховний Суд наголошує, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливлювали виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку (ухвала Касаційного Цивільного Суду у складі Верховного Суду від 21 липня 2022 року у справі № 127/2897/13 ц).

Таким чином, суди поновлюють пропущені процесуальні строки, якщо учасник справи доведе у заяві про поновлення такого строку наявність обставин, які виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили своєчасне виконання процесуальної дії.

Так наприклад, Верховний Суд визнав поважними причинами пропуску строку на касаційне оскарження та поновлював його касаційне провадження у випадку обґрунтування заяви фактом перебування на військовій службі (ухвала Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду від 15 липня 2022 року у справі №460/14618/21).

Сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду в розумні строки, у зв`язку із запровадженням такого, не може вважатись поважною причиною пропуску цих строків.

Подібні висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22, провадження № 11-107заі22.

Отже під час визначення поважності причин пропуску процесуального строку, суд враховує місцезнаходження суду, поточний хід бойових дій, наявність у конкретної особи фактичної можливості звернутися до суду із дотриманням процесуального строку.

Ураховуючи відсутність активних бойових дій на території міста Кривого рогу Дніпропетровської області, апеляційний суд приходить до висновку про неповажність наведених заявником причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Посилання скаржника на відсутність достатнього фінансування, не є належною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, оскільки особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору. Невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатись поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду. Відсутність бюджетного фінансування не надає суб`єкту владних повноважень право в будь-який час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Дане узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19.

Обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у неї коштів, призначених для сплати судового збору, не звільняють державний орган від обов`язку своєчасної сплати судового збору.

В той же час, відповідач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційне оскарження судового рішення, повинен діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом для чого, як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору державному органом чи тимчасова відсутність таких коштів. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

До такого ж висновку дійшов Верховний Суд, зокрема, у постанові від 31 липня 2018 року у справі №804/5200/17, у постанові від 02 липня 2018 року у справі №817/1371/17.

З аналізу наведеного вище, апеляційний суд приходить до висновку, що вказані скаржником причини пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції не свідчать про поважність причин та об`єктивних перешкод для звернення з апеляційною скаргою в передбачені законом строки.

Частинами 2, 3 статті 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 2 частини 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного вище, апеляційна скарга Департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради на рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 червня 2022 року має бути залишена без руху для усунення недоліків.

Керуючись частиною 2 статті 357 ЦПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу Департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради на рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 червня 2022 року залишити без руху.

Надати Департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для його поновлення.

У разі не подання заяви про поновлення строку із зазначенням інших підстав для його поновлення на апеляційне оскарження з посиланням на поважність підстав для його поновлення у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Суддя Дніпровського апеляційного суду І.В. Кішкіна