У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 182/4364/19

Номер провадження 2/184/7/23

01 березня 2023 рокум. Покров

Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Томаш В.І.,

за участю секретаря судового засідання Попівніч Н.І.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представників відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Покров цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: приватний нотаріус Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дряблов Олександр Володимирович, приватний нотаріус Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Іопель Сергій Олександрович «про визнання правочинів недійсним», -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Орджонікідзевського міського суду перебуває вище вказана цивільна справа.

Представник позивача ОСОБА_7 повторно не прибула в судові засідання, які були призначені судом протягом більш ніж десяти разів в тому числі і призначене на 01.03.2023 року. При цьому суд зазначає, що представник позивача був проінформований про призначені судові засідання у справі, але не з`явився з невідомих суду причин та без надання заяви про розгляд справи за його відсутності.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 підтримав клопотання та просить залишити позов без розгляду у зв`язку з повторною неявкою представника позивача в судове засідання без поважних причин.

В судовому засіданні представники відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підтримали заявлене клопотання.

Суд, заслухавши клопотання відповідача, думку учасників процесу, дослідивши обставини справи, оцінивши досліджені в судовому засіданні докази, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що представник позивача ОСОБА_4 ОСОБА_7 просить визнати недійсною довіреність від 23 лютого 2016 року, зареєстровану в реєстрі за №157, посвідчену приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дрябловим О.В., на підставі якої ОСОБА_4 та ОСОБА_8 уповноважили ОСОБА_1 розпоряджатися квартирою АДРЕСА_1 , зобов`язавши нотаріуса внести відповідні зміни до Єдиного реєстру довіреностей; визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений 19 квітня 2016 року, між ОСОБА_1 та ОСОБА_9 , посвідчений приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дрябловим О.В., зареєстрований за №421, зобов`язавши нотаріуса внести відповідні зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстр прав власності на нерухоме майно, державного реєстр іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.

Як зазначено у ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з ч.1, 2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За положеннями ч.3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

За приписами ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12.07.2007 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснено, що держави-учасниці Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. У рішенні по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України встановлено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Згідно із ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання цими правами не допускається.

Представник позивача неодноразово не з`являвся до суду для розгляду справи, зокрема, у судові засідання, призначені судом понад десяти разів, в тому числі і на останнє судове засідання, призначене на 01.03.2023 року.

У контексті наведеного суд зазначає, що в розумінні ЦПК України позивач це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді справи.

Тому суд дійшов висновку, що представник позивача належним чином був повідомлений про судові засідання, зокрема, на адреси сторони у справі було надіслано смс-повідомлення.

Отже, оскільки представник позивача був належним чином повідомлений судом про призначення судових засідань, у судове засідання без повідомлення поважних причин неявки не прибув, заяв про розгляд справи за його відсутності не подавав, суд дійшов висновку про можливість застосування визначеного частиною п`ятою статті 223 та пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України правового наслідку неявки представника позивача в судове засідання залишення позову без розгляду.

Безпідставними суд вважає заяви представника позивача щодо відкладення судових засідань по надуманим підставам, оскільки відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

За даних обставин, враховуючи повторну неявку представника позивача в судове засідання, суд вважає, що позов ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: приватний нотаріус Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дряблов Олександр Володимирович, приватний нотаріус Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Іопель Сергій Олександрович «про визнання правочинів недійсним» слід залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою належно повідомленого представника позивача в судове засідання, звернувши увагу представника позивача на те, що згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 223, 257, 260, 261, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: приватний нотаріус Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дряблов Олександр Володимирович, приватний нотаріус Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Іопель Сергій Олександрович «про визнання правочинів недійсним» - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом 15 днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду через Орджонікідзевський міський суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом 15 днів з дня вручення копії ухвали.

Суддя Орджонікідзевського міського суду В. І. Томаш