КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2023 року місто Київ.

Справа 757/6156/22-ц

Апеляційне провадження № 22-ц/824/5498/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

судді-доповідача Желепи О.В.,

суддів: Кравець В.А., Мазурик О.Ф.

розглянув у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 14 грудня 2022 року (у складі судді Машкевич К. В., інформація щодо складання повного тексту відсутня)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВОСЕРВІС» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВОСЕРВІС» про визнання недійсним договорів

ВСТАНОВИВ

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 14 грудня 2022 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ТОВ «НОВОСЕРВІС» про визнання недійсним договорів - повернуто позивачу за зустрічним позовом.

Не погоджуючись з такою ухвалою, представник ОСОБА_2 - ОСОБА_1 20 січня 2023 року подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій просить оскаржувану ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційну скаргу аргументовано тим, що оскаржувана ухвала не ґрунтується на засадах верховенства права, оскільки судом першої інстанції за одних і тих же обставин по різному застосовано одні і ті ж норми права до позивача за первісним позовом та до позивача за зустрічним позовом.

Вказує, що ухвалою Печерського районного суду від 06.09.2022 року по справі №757/6156/22-ц зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ТОВ «НОВОСЕРВІС» про визнання недійсними договорів, - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Підставою для залишення зустрічної позовної заяви судом визначено порушення заявником вимог ст. 177 ЦПК України, а саме позивач за зустрічним позовом повинен був надати суду копію зустрічної позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості учасників справи, а також сплатити судовий збір у розмірі 992,40 грн. *4 (заявлені вимоги немайнового характеру) = 3969, 60 грн., або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Апелянт, не погодився із вказаною вимогою суду щодо сплати судового збору за кожну заявлену позовну вимогу, оскільки така позиція суду суперечила позиції того ж таки суду, що була застосована при вирішенні питання про відкриття провадження по справі, оскільки Позивачем за первісним позовом було заявлено кілька різних позовних вимог щодо різних об`єктів нерухомого майна, і при цьому сплачено судовий збір лише за одну з вимог.

Вважає, що вищенаведені обставини є надмірним формалізмом та вказує, що така позиція суду першої інстанції не відповідає позиції ЄСПЛ.

Також вказує, що у зв`язку з цим скаржник заявив клопотання про залишення первісного позову без руху, однак ухвалою суду першої інстанції від 30.09.2022 року в задоволенні цього клопотання було відмовлено.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 листопада 2022 року відкрито апеляційне провадження у даній справі.

У порядку ч.1 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Тому розгляд справи здійснюється без виклику сторін в порядку письмового провадження.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що підстави для зміни чи скасування ухвали відсутні.

У відповідності до положень ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Окрім того, відповідно до положень ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як вбачається з матеріалів справи, до суду було подано зустрічну позовну заяву, до якої не було додано докази сплати судового збору та копії зустрічної позовної заяви для інших учасників справи.

У відповідності до положень ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі наведених положень у зв`язку з недоліками позовної заяви та несплатою судового збору у встановленому законом розмірі ухвалою суду від 06 вересня 2022 року позовна заява була залишена без руху, позивачу було роз`яснено строк та порядок виправлення виявлених недоліків позову. З матеріалів справи вбачається, що вищенаведену ухвалупро залишення зустрічного позову без руху представник відповідача отримав 30 вересня 2022 року.

У відповідності до положень ч. 5 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на те, що до 14 грудня 2022 року позивач за зустрічним позовом не усунув недоліки, не сплатив судовий збір у визначеному судом розмірі, суд першої інстанції правомірно повернув зустрічну позовну заяву.

Доводи апеляційної скарги про те, що, оскільки суд першої інстанції не залишив первісний позов без руху, то відповідно він і не повинен був залишати без руху його зустрічну позовну заяву, колегія суддів відхиляє з огляду на таке.

Відповідно до п.1ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення проводиться у безспірному порядку.

Відповідно до пп. 1 п. 1 чт. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір за подачу основного позову судом було визначено, виходячи з ціни позову 80 039, 68 грн у мінімальному розмірі, що дорівнює прожитковому мінімуму для працездатних осіб у 2022 році 2 481, 00 грн, що відповідає вимогам ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Незгода з такою позицією суду не звільняє позивача за зустрічним позовом від обов`язку додержання вимог цивільного законодавства щодо подання зустрічного позову.

Стосовно оплати судового збору за зустрічним позовом, то суд вірно керувався абзацом 2 ч. 3 ст. 6 ЗУ Закону України «Про судовий збір», відповідно до якого, у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент подання позовної заяви), ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особоюстановить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, як в зустрічному позові, позивачем було заявлено чотири вимоги немайнового характеру, то судовий збір суд правомірно визначив за кожну з таких вимог, в загальному розмірі 3969 грн. 60 коп. ( 992,40 х4).

Реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ухвала суду постановлена з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційна скарга залишається без задоволення, а ухвала суду без змін.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 382-384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 14 грудня 2022 року про повернення зустрічного позову залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів .

Головуючий О.В. Желепа

Судді В.А. Кравець

О.Ф. Мазурик