Баранівський районний суд Житомирської області
Справа № 273/2012/22
Провадження № 2/273/205/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2023 року Баранівський районний суд Житомирської області в складі: судді Васильчук О. В. , розглянувши в порядкуспрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів , -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 , просить стягнути з відповідача аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини усіх видів заробітку ( доходу) відповідача, але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову до суду і до моменту досягнення дитиною повноліття .

Обгрунтовуючи свої позовні вимоги вказала, що рішенням Баранівського районного суду від 13.09.2022 року шлюб, яикй було укладено між нею та відповідачем та зареєстровано 11.07.2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Новоград-Волинському реєстраційної служби Новоград-Волинського міськрайонного управління юстиції в Житомирській області, актовий запис № 215, розірвано. Від шлюбу народилася дитина - син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на даний час проживає разом з нею. Відповідач добровільно не виконує обов`язку по утриманню дитини. Син перебуває на її повному утриманні. Відповідач не сплачує на користь інших осіб аліменти, більше на утриманні дітей не має.

Ухвалою Баранівського районного суду від 28.11.2022 року у справі відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення ( виклику) сторін, роз`яснено процесуальні права учасникам справи, а відповідачеві - право на подання відзиву у встановлений судом п`ятнадцятиденний строк з дня отримання ухвали та наслідки його неподання (а.с. 14 -15).

Відповідачу ОСОБА_2 , було направлено копію ухвали про відкриття спрощеного позовного провадження, копію позовної заяви з додатками, за місцем проживання зареєстрованою у встановленому законом порядку, за адресою: АДРЕСА_1 , що відповідає вимогам п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України.

Згідно вимог ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, однак, відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Клопотань про розгляд справи за участю сторін від учасників судового процесу до суду не надходило.

Вивчивши матеріали справи, безпосередньо дослідивши наявні письмові докази, врахувавши зміст позовних вимог, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити з огляду на таке.

Судом встановлено, що сторони розірвали шлюб, який було зареєстровано 11.07.2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Новоград-Волинському реєстраційної служби Новоград-Волинського міськрайонного управління юстиції в Житомирській області, актовий запис № 215 , що підтверджено копією рішення Баранівського районного суду Житомисрької області від 13.09.2022 року, малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишено на проживання з матір`ю (а.с. 9 10 ).

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 10.03.2016 року (а.с. 8 ) батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Неповнолітній син перебуває на утриманні позивача. Відповідач не виконує батьківського обов`язку по утриманню сина.

Згідно зі ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

За нормами ст.ст.13, 81 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданих відповідно до вимог цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. При цьому, кожна зі сторін зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України №789ХІІ (78912) від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Ст. 180 СК України встановлено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

За приписами ч.3 ст.181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Відповідно до ч. 1 ст.191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.

Згідно з ч. 1 ст.182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів. Суд не обмежується розміром заробітку (доходу) платника аліментів у разі встановлення наявності у нього витрат, що перевищують його заробіток (дохід), і щодо яких таким платником аліментів не доведено джерело походження коштів для їх оплати.

Зважаючи на положення ст.ст. 141,180-182 СК України, зокрема про солідарний обов`язок батьків на утримання неповнолітньої дитини та те, що відповідач добровільно не надає матеріальної допомоги дитині, суд вважає, що з відповідача слід стягувати на користь позивача аліменти на утримання неповнолітнього сина в розмірі 1/4 частини усіх видів заробітку ( доходу) відповідача, але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного вікущомісячно.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. На підставі ч. 1 п. 3 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" позивач при подачі позову до суду звільнена від сплати судового збору, тому судовий збір необхідно стягнути із відповідача на користь держави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 83, 141, 258, 259, 263-265, 274-279, 354, 430 ЦПК України та ст.ст. 180-183, 191 Сімейного кодексу України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів задовольнити повністю.

Стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_2 , зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 , непрацюючого, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини усіх видів заробітку ( доходу) відповідача, але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно , починаючи стягнення з 02.11.2022 року і до повноліття дитини, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішення в частині стягнення аліментів в межах суми платежу за один місяць допустити до негайного виконання.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_2 , зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 992,40 грн. ( код класифікації доходів бюджету: 22030101, рахунок: UA0006713, назва рахунку: Судовий збір (ДСА України, 050), назва отримувача: ГУК у Житомирській області /ТГ м. Баранівка/22030101, код отримувача : 37976485 ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складення).

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: О. В. Васильчук