Номер провадження 2/243/432/2023
Номер справи243/505/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2023 року

Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі

головуючого судді Воронкова Д.В.

при секретарі судового засідання Бочарової М.П.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні, діючи з використанням власних технічних засобів поза межами приміщення суду на підставі наказу голови суду № 29 «Про впровадження дистанційної роботи Слов`янського міськрайонного суду Донецької області» від 10.05.2022, заяву адвоката Корнієнка Андрія Андрійовича про відвід судді Слов`янського міськрайонного суду Воронкова Д.В. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Корнієнко Андрій Андрійович, до Головного управління Пенсійного Фонду України в Донецькій області про стягнення грошових коштів, -

В С Т А Н О В И В:

23.02.2023 року на електронну адресу суду надійшла заява представника позивачки ОСОБА_1 - адвоката Корнієнко А.А. про відвід судді Воронкову Д.В. від розгляду вищевказаної справи. Відвід представник позивачки обґрунтував тим, що не довіряє судді, оскільки суддя в своїй ухвалі назвав його злочинцем. Також зазначив, що суддя Воронков Д.В. на початку своєї кар`єри працював у Червоногвардійському районному суді м. Макіївки Донецької області, що свідчить про можливу причетність судді до колабораційної діяльності та вербування спецслужбами Російської Федерації.

Відповідно до ч.2, 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

Відповідно до вимог с. 8 ст 40 ЦПК України суд вирішує наявне питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Згідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України, відвід має бути вмотивованим.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України Законом від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини в рішенні по справі «Білуха проти України» від 9 листопада 2006 року зазначив, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 3 травня 2007 року зазначено, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Стосовно об`єктивної складової неупередженості суддів, то у справі "Фей проти Австрії" суд вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорно викликати в учасників цивільного процесу.

Отже, при вирішенні питання про відвід судді (складу суду) необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).

Слід зазначити, що у відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляду справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Як вбачається з заяви адвоката Корнієнка А.А., заявлений ним відвід фактично обумовлений суб`єктивним ставленням заявника до процесуального рішення судді, що прийнято по справі.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання, не може бути підставою для відводу (ч.4 ст. 36 ЦПК України).

Доводи адвоката є необґрунтованими, не підтвердженими та такими, що не відповідають дійсності.

Навпаки, заява про відвід та інформація, що викладені в заяві, на думку суду, містить ознаки спроби представника позивача здійснити тиск на суд.

Отже, суд дійшов висновку про те, що заява про відвід судді є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 36, 37, 40, 258, 261 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву адвоката Корнієнка Андрія Андрійовича про відвід судді Слов`янського міськрайонного суду Воронкова Д.В. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Корнієнко Андрій Андрійович, до Головного управління Пенсійного Фонду України в Донецькій області про стягнення грошових коштів, визнати необґрунтованою.

Заяву про відвід передати до канцелярії суду для подальшого визначення судді у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України .

Ухвала набирає законної сили після підписання її суддею та оскарженню не підлягає, але заперечення на ухвалу можливо включити до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду

Донецької області Д.В. Воронков