Справа 524/5846/21
Провадження № 2/524/49/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2023 року Автозаводський районний суд м. Кременчука в складі головуючого судді Андрієць Д.Д., за участю секретаря Булаєнко С.М., позивача ОСОБА_1 , представника позивача - ОСОБА_2 , відповідача ОСОБА_3 , представника відповідача ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про витребування квартири АДРЕСА_1 від добросовісного набувача

ПОЗИЦІЯ ПОЗИВАЧА

Свої вимоги позивач обґрунтовував тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1 . На вимогу ріелтора, з метою подальшого укладеного договору оренди квартири, він передав оригінали правовстановлюючих документів. В березні 2019 року йому стало відомо про те, ОСОБА_5 підробив паспорт громадянина України на його ім`я та мав намір відчужити належне йому нерухоме майно. 09.04.2019 він отримав новий паспорт громадянина України замість втраченого. Отримавши довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно він дізнався про те, що 17.07.2018 приватним нотаріусом Прокопом Д.О. був посвідчений договір купівлі-продажу належної йому квартири АДРЕСА_1 . Факт укладення договору купівлі-продажу він заперечує.

В судовому засіданні позивач повідомив, що договір-купівлі продажу він не укладав, наміру продавати квартиру не мав. Зазначив, що підпис та почерк на договорі купівлі-продажу схожий на його.

Представник позивача підтримала позов з підстав, викладених в позовній заяві. Вказала, що на даний час позивач не визнаний потерпілим в кримінальному провадженні.

ЗАПЕРЕЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧА

В судовому засіданні представник відповідача проти задоволення позову заперечував. Вказав, що позивач не довів належними та допустимими доказами свої позовні вимоги.

Відповідач повідомила, що саме позивач був присутній у нотаріуса при укладенні договору купівлі-продажу квартири і він підписував цей договір. Йому перед підписанням договору були передані кошти. Також зазначила, що саме ОСОБА_1 показував їй спірну квартиру до укладення договору. Після відчуження ОСОБА_1 квартири вони також зустрічались із ним, оскільки він вивозив з неї деякі речі, а потім передавав ключі.

ПОЯСНЕННЯ ТРЕТЬОЇ ОСОБИ

Приватний нотаріус Прокоп Д.О. проти задоволення позову заперечував. Вказав, що при посвідченні договору процедура порушена не була, а особа продавця була встановлена.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ ПО СПРАВІ

03 листопада 2021 року, 13 грудня 2021 року постановлено ухвалу про витребування доказів.

23 лютого 2022 року суд закрив підготовче провадження.

06 червня 2022 року постановлено ухвалу про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи.

13 грудня 2022 року суд скасував ухвалу про проведення експертизи у зв`язку із відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

17.07.2018 на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 42085917 приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Прокоп Денис Олександрович вніс запис 27066416 про реєстрацію права власності ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1 .

Підставою для державної реєстрації слугував договір купівлі-продажу, серія та номер: 1076, виданий 17.07.2018.

За змістом договору ОСОБА_1 передав , а ОСОБА_3 прийняла у власність квартиру АДРЕСА_1 .

Судом було встановлено, що в період з травня 2018 року по червень 2021 року ОСОБА_1 із заявами про втрату чи викрадення паспорту та правовстановлюючих документів на квартиру АДРЕСА_1 до Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області не звертався(а.с. 50).

НОРМИ ПРАВА

Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна (стаття 317 ЦК України).

Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (частина перша статті 321 ЦК України).

За змістом статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини, інші юридичні факти.

Згідно з частинами першою та другою статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори).

Частиною першою статті 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до частини першої статті 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (стаття 655 ЦК України).

Статтею 657 ЦК України передбачено, що договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі.

Згідно з частинами першоютретьою, п`ятою статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

В частині першій статті 388 ЦК України визначено, що якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.

ОЦІНКА СУДУ

Заявляючи вимоги про витребування майна позивач посилається на те, що жодних договорів він не укладав, а в період укладення спірного договору купівлі-продажу паспорт громадянина України на його ім`я вибув з його володіння.

Суд констатує, що на підтвердження своїх доводів позивач не надав належних та допустимих доказів.

Натомість на спростування позиції позивача за клопотанням відповідача суд допитав свідка чоловіка відповідача, який був присутній при оформленні договору купівлі-продажу спірної квартири, ОСОБА_6 .. Під час повторного допиту свідку було пред`явлено копію паспорту громадянина України на ім`я позивача. Свідок підтвердив те, що саме позивач підписував договір купівлі-продажу квартири та отримував кошти за договором.

Крім того, відповідач також підтвердила те, що саме позивач отримував кошти за договором купівлі-продажу і саме він його підписував.

Доказів, які б підтверджували втрату позивачем паспорту громадянина України станом на 17.07.2018 суду надано не було.

Крім того, суд відзначає, що в постанові від 05 серпня 2021 року по справі № 138/1523/19(провадження № 61-18262св20) Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду виклав таку правову позицію: «права особи, яка є стороною договору про відчуження майна (за відсутності інших правочинів щодо розпорядження новим набувачем спірним майном), не підлягають захисту шляхом задоволення віндикаційного позову з підстав, передбачених статтями 387 і 388 ЦК України, а такий захист можливий шляхом пред`явлення позову до набувача майна (у разі наявності між таким набувачем та позивачем зобов`язально-правових відносин) про визнання недійсним цього правочину із застосуванням реституції, тобто з використанням правового механізму, передбаченого статтями 215, 216 ЦК України.

Поряд з цим власник з дотриманням вимог статей 387 і 388 ЦК України може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача.

Якщо право чи інтерес мають бути захищені лише певним способом, а той, який обрав позивач, може бути використаний для захисту інших прав або інтересів, а не тих, за захистом яких позивач звернувся до суду, суд визнає обраний позивачем спосіб захисту неналежним і відмовляє у позові (пункт 69 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 331/6927/16-ц, провадження № 14-651цс18).»

Отже, суд констатує, що позивач не довів порушення свого права, а тому суд відмовляє у задоволенні позову.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати суд покладає на позивача.

Керуючись ст. 81, 142, 258, 259, 263 265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про витребування майна(квартири) від добросовісного набувача - залишити без задоволення.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 17.02.2023

Суддя Діна АНДРІЄЦЬ