У Х В А Л А

02 березня 2023 року м. Київ

Справа № 372/1209/22

Провадження: № 2-ві/824/14/2023

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Невідомої Т.О.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Борисової О.В., Левенця Б.Б., Ратнікової В.М.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до Української міської ради Обухівського району Київської області,

у с т а н о в и в:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває вказана цивільна справа за апеляційною скаргою адвоката Бабенка Сергія Сергійовича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Обухівського районного суду Київської області від 02 листопада 2022 року.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 грудня 2022 року справу призначено до розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя Борисова О.В., судді: Левенець Б.Б., Ратнікова В.М.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 січня 2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою адвоката Бабенка С. С. в інтересах ОСОБА_1 на рішення Обухівського районного суду Київської області від 02 листопада 2022 року (а.с. 83-84). Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 лютого 2023 року справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні (а.с. 87).

01 березня 2023 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складіБорисової О.В., Левенця Б.Б., Ратнікової В.М.

Заява обґрунтована тим, що у провадженні Київського апеляційного суду перебувала інша цивільна справа №753/18961/13-ц, де вона, ОСОБА_1 , також виступала скаржником, та яка розглядалась даною колегією суддів. При розгляді цивільної справи №753/18961/13-ц колегія суддів у визначеному складі, на її думку, поводила себе неналежним чином, демонструючи свою зверхність та упередженість по відношенню до неї, а за результатом розгляду було ухвалено рішення без врахування всіх її аргументів та доводів, лише виходячи із суб`єктивного ставлення суддів до неї як скаржниці. Посилалась на практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи навіть тоді, коли у стороннього спостерігача лише могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 березня 2023 року заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Борисової О.В., Левенця Б.Б., Ратнікової В.М. відвід визнано необґрунтованим, справу передано для автоматизованого розподілу відповідно до ч. 1 ст. 33 ЦПК України з метою визначення судді для її розгляду.

Після проведення автоматизованого розподілу справи та відповідно до ч. 8 ст.40 ЦПК України питання про відвід вирішується суддею судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Невідомою Т.О. без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи, викладені у заяві про відвід колегії суддів у складіБорисової О.В., Левенця Б.Б., Ратнікової В.М., приходжу до висновку про відсутність підстав для задоволення такої заяви з огляду на наступне.

Статтею 36 ЦПК України визначено перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або необ`єктивності судді.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи.

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір поки не доведено інше.

За правилом ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як вже зазначено вище, доводи щодо відводу колегії суддів зводяться до незгоди скаржниці із ухваленим процесуальним рішенням у цивільній справі №753/18961/13-ц, стороною у якій вона була, та процесуальною поведінкою суддів в ході розгляду апеляційної скарги.

Будь-яких інших посилань на наявність суб`єктивного критерію, тобто, вчинення колегією суддівдій, які б свідчили про прояви упередженості чи небезсторонності, скаржником не наведено.

Підсумовуючи наведене, суд доходить висновку про те, що наведені в заяві про відвід колегії суддів твердження щодо неналежної поведінки колегії суддів в ході розгляду цивільної справи №753/18961/13-цзводяться виключно до незгоди скаржника із процесуальними рішеннями колегії суддів та не свідчать про упередженість визначеного складу суду при розгляді апеляційної скарги адвоката Бабенка С. С. в інтересах ОСОБА_1 на рішення Обухівського районного суду Київської області від 02 листопада 2022 року в рамках цивільної справи №372/1209/22.

Ураховуючи вищевикладене, в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Борисової О.В., Левенця Б.Б., Ратнікової В.М. слід відмовити.

Керуючись ст. 36-37, 39-40, 44 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Борисової О.В., Левенця Б.Б., Ратнікової В.М. залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Т.О. Невідома