Житомирський апеляційний суд
Справа №279/2455/22 Головуючий у 1-й інст. Шульга О.М.
Категорія 76 Доповідач Борисюк Р. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2023 року

Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Борисюка Р.М.,

суддів Галацевич О.М., Микитюк О.Ю.,

з участю секретаря

судового засідання Гарбузюк Ю.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу №279/2455/22 за позовом представника ОСОБА_1 - адвоката Барановського Ігоря Івановича до Дочірнього підприємства "Коростенський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" про скасування акта розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Барановського Ігоря Івановича на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 27 вересня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Шульги О.М. у м. Коростені,

в с т а н о в и в :

У червні 2022 року представник ОСОБА_1 адвокат Барановський І.І. звернувся з даним позовом, в якому просив скасувати акт розслідування (спеціального розслідування) від 14.01.2021 нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався 28 жовтня 2020 року.

Позов мотивував тим, що 28.10.2020 із його довірителем ОСОБА_1 стався нещасний випадок на виробництві з отриманням трудового каліцтва (тяжких травм S 32.7).

14 січня 2021 року було затверджено Акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався (сталося/сталася) 28 жовтня 2020 року о 10 годині 45 хвилин.

З порядком розслідування вказаного нещасного випадку, заключенням комісії по розслідуванню стосовно обставин та причин випадку та з інформацією, викладеною в Акті форми Н-1/П (далі Акт) він не згоден.

Мотивує тим, що розслідування проведено необ`єктивно, неправильно оформлені матеріали нещасного випадку, що не відповідає вимогам Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337 (далі - Порядок).

Зазначає, що відповідно до наказу ДП «Коростенський лісгосп АПК» від 08.10.2020 № 69 був укладений трудовий договір, за яким потерпілий зобов`язувався виконувати роботу по професії «водій автомобіля ЗІЛ-131 з маніпулятором», назва якої відсутня в Класифікаторі професій ДК 003:2010, при відсутності її кваліфікаційної характеристики в ДКХП. У кваліфікаційній характеристиці водія автотранспортних засобів (код КП 8322), у діючий посадовій інструкції водія лісгоспу, що входить в матеріали розслідування, як посадова інструкція водія ОСОБА_1 , не вказані функціональні, виробничі обов`язки керувати краном-маніпулятором, стріловим краном при вантажно-розвантажу вальних роботах. Обов`язок водія лісгоспу, вказаний в п. 4.8 посадової інструкції ОСОБА_1 , «брати участь в вантажно-розвантажувальному процесі» не визначає яку дію (роботу) він повинен виконувати в цьому процесі. Процесами проведення вантажно-розвантажувальних робіт є підйом вантажу вручну або за допомогою спеціалізованої техніки, стропування, оформлення технічної документації, подача транспортного засобу під навантаження та розвантаження, та інші дії, згідно розділу III НПАОП 0.00-1.75-15. У посадовій інструкції ОСОБА_1 , кваліфікаційній характеристиці водія автотранспортних засобів відсутні кваліфікаційні вимоги знати будову, принцип роботи маніпулятора, правила його безпечної експлуатації. Нещасний випадок стався при керуванні потерпілим краном-маніпулятором, за допомогою якого проводились вантажно-розвантажувальні роботи. Відповідно п. п. 101, 104 НПАОП 0.00-2.01-05, потерпілий в момент настання нещасного випадку виконував роботи підвищеної небезпеки, тому повинен був під час прийняття на роботу, пройти спеціальне навчання і перевірку знань з питань охорони праці за нормативно-правовими актами з охорони праці, додержання яких входить до його функціональних обов`язків, згідно п. п. 3.8, 4.1, 4.3 Типового положення (НПАОП 0.00-4.12-05). Цими нормативно-правовими актами повинні бути, у першу чергу, відповідні діючі в лісгоспі інструкції з охорони праці, але не (або не тільки) стаття 18 Закону України «Про охорону праці», як вказано в протоколі перевірки знань з охорони праці від 12.10.2020 № 17. Дана норма не визначає вимог безпеки при експлуатації крана- маніпулятора та при роботі водія.

ОСОБА_1 наказом від 08.10.2020 № 171/1 був допущений до стажування, наказом від 13.10.2020 № 172/1 був допущений до самостійної роботи за професією за професією «водій вантажного автомобіля». Це означає, що відповідно до вимог у п. п. 7.1, 7.3, 7.6, 7.9 Типового положення ... НПАОП 0.00-4.12-05 (далі - Типове положення) потерпілий не проходив стажування і не був допущений до роботи за професією, при виконанні робіт за якою стався нещасний випадок. Комісія не виявила наявні в лісгоспі документи з питань охорони праці стосовно нещасного випадку. ОСОБА_1 - по своїй посадовій інструкції не мав обов`язків керувати краном- маніпулятором, не був професійно підготовленим до цієї роботи; не пройшов навчання, інструктаж та перевірку знань з питань охорони праці, додержання яких входить в функціональні обов`язки професії, при виконанні роботи за якою стався нещасний випадок. Підписи ОСОБА_1 в Журналі реєстрації інструктажів з охорони праці підроблені.

Відомості, вказані в п.1 Акту є неправдивими. У п. 3 - відсутнє описання місця події нещасного випадку, у п. 4 немає інформації у більшій частині, яка необхідна для з`ясування обставин нещасного випадку. Але вказано багато фактів, які не мають підтвердження в матеріалах розслідування, що робить їх недійсними. У п. 8 Акту не вказано чим порушив ОСОБА_2 положення своєї посадової інструкції.

Також зазначає, що комісія у процесі розслідування нещасного випадку на виробництві не надала можливості потерпілому одержувати інформацію про хід розслідування, ознайомлюватися із матеріалами розслідування, вносити свої пропозиції, надавати пояснення, чим порушила вимоги п. 32 Порядку.

Із вказаних підстав вважає, що Акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку від 14.01.2021 підлягає скасуванню.

Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 27 вересня 2022 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, представник ОСОБА_1 адвокат Барановський І.І. подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове рішення по суті позовних вимог.

Апеляційна скарга мотивована тим, оскаржуване рішення є незаконним та необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм матеріального права та неправильним застосуванням норм процесуального права, а висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи. Інші доводи апеляційної скарги зводяться фактично до доводів позовної заяви, які зазначені вище.

Від Дочірнього підприємства "Коростенський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" надійшов відзив на апеляційну скаргу, де представник відповідача, посилаючись на дотримання судом першої інстанції при ухваленні рішення норм матеріального та процесуального права, просить залишити її без задоволення, а рішення суду - без змін.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Барановський І.І. підтримав апеляційну скаргу і надав пояснення, які відповідають її доводам та позовним вимогам. Просив її задовольнити, скасувати судове рішення і ухвалити нове про задоволення позову.

Представник відповідача скаргу не визнала із тих підстав, які зазначені у відзиві підприємства. Просила відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга повинна бути залишена без задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Статтею 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Із матеріалів справи убачається, що 28 жовтня 2020 року водій автонавантажувача-маніпулятора на базі автомобіля «ЗІЛ 131» ОСОБА_1 у 3-му кварталі, виділ 17(1) Ушомирського лісництва, після вибіркової санітарної рубки лісу проводив завантаження свого автомобіля дровами осики. О 10 годині 05 хвилин, на нього, коли знаходився у кріслі маніпулятора, під час чергового підйому дров, впала суха осика. Внаслідок чого, він отримав травму таза. Після чого, був доставлений та госпіталізований до Коростенської центральної міської лікарні.

Вказані обставини зазначені у копії Повідомлення про нещасний випадок від 28.10.2020, яке направлено начальнику Управління Держпраці у Житомирській області головою комісії з розслідування нещасного випадку Дочірнього підприємства "Коростенський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" ( а.с.21).

Сторонами не заперечується, що потерпілий перебував у трудових відносинах із відповідачем і нещасний випадок стався на виробництві.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» № 1105-XIV від 23.09.1999 року (з подальшими доповненнями та змінами) факт нещасного випадку на виробництві розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».

Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337 затверджено «Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві» (далі Порядок).

Процедура проведення розслідування нещасних випадків зазначена у п. п. 30-53 Порядку.

Зокрема, розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) комісією підприємства (установи, організації) проводиться протягом п`яти робочих днів з дня утворення комісії.

У разі виникнення потреби у проведенні лабораторних досліджень, експертизи, випробувань для встановлення обставин і причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у випадках, зазначених у пункті 43 цього Порядку, розслідування може бути продовжене роботодавцем за письмовим погодженням з територіальним органом Держпраці за місцем настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) або за місцезнаходженням підприємства (установи, організації) (у разі події (аварії, катастрофи тощо) під час руху транспортних засобів усіх видів) до отримання відповідних висновків, матеріалів, відповідей, пояснень тощо.

Спеціальне розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться протягом 15 робочих днів.

Потерпілий, члени його сім`ї або уповноважена ними особа не входять до складу комісії, але мають право одержувати від голови комісії інформацію про хід проведення розслідування, ознайомлюватися з матеріалами розслідування, отримувати витяги та копії з них, вносити пропозиції, подавати документи щодо нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), надавати відповідні пояснення, а також з метою сприяння об`єктивному та своєчасному розслідуванню надавати відповідну інформацію, документи та висновки або сприяти їх отриманню від відповідних органів, установ і закладів тощо.

Комісія (спеціальна комісія) зобов`язана: - провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4;

- обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8;

- вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу;

- визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устаткування, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устаткування, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9;

- визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці;

- визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

- з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

- визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом;

- установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці;

- вивчити документи, що дають змогу відстежити походження нехарчової продукції, під час використання (експлуатації) якої сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) або використання (експлуатація) якої могло стати їх причиною (договори, товарно-супровідну документацію тощо), і подати інформацію про таку продукцію та документи про її походження до відповідного органу державного ринкового нагляду (у разі проведення спеціального розслідування);

- розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці;

- скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого;

- розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 7, 8 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 7, 8 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною);

- передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження;

- дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1.

Рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним.

Голова комісії (спеціальної комісії) зобов`язаний листом згідно з додатком 3 до першого засідання комісії поінформувати потерпілого (членів його сім`ї чи уповноважену ними особу) про призначення розслідування, їх права, запросити до співпраці та на засідання комісії (спеціальної комісії), у подальшому надавати інформацію про хід проведення розслідування, ознайомити з матеріалами розслідування на заключному засіданні комісії (спеціальної комісії).

Інформація про хід проведення розслідування та його результати, зокрема, матеріали розслідування, можуть надаватися головою комісії (спеціальної комісії) потерпілому (членам його сім`ї чи уповноваженій ними особі) на його (їх) запит з використанням усіх наявних засобів зв`язку, в тому числі електронній формі.

Положеннями ст. 22 Закону України «Про охорону праці» передбачено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.

За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.

У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця.

Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

Встановлено, що Наказом № 175 від 28.10.2020 ДП "Коростенський лісгосп АПК Житомирського обласного комунального агролісогосподасрького підприємства "Житомироблагроліс", була утворена комісія з розслідування нещасного випадку, що підтверджується копією наказу (а.с.20).

Із матеріалів справи убачається, що перед допущенням ОСОБА_1 до роботи з ним було проведено навчання з охорони праці та ведення лісового господарства, що підтверджується копіями Протоколу про проведення навчання з охорони праці та ведення лісового господарства № 17 від 08.10.2020, Протоколу засідання комісії по перевірці знань з питань охорони праці від 12.10.2020 та Журналу реєстрації вступного інструктажу з питань охорони праці ( а.с.13-16).

ОСОБА_1 та інші особи, які були причетні до вказаної події, після настання нещасного випадку надали письмові пояснення (а.с.22, 96, 97).

29 жовтня 2020 року комісією з розслідування нещасного випадку було обстежено місце події та складено Протокол огляду місця, де стався нещасний випадок та Ескіз до нього (а.с.24-25).

Згідно із п. 35 Порядку комісією було оформлено Запрошення до співпраці в ході розслідування комісії із членом сім`ї потерпілого ОСОБА_3 (а.с.26).

Після проведення розслідування 14 січня 2021 року директором ДП «Коростенський лісгосп АПК» було затверджено Акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку комісією по розслідуванню нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався (сталося/сталася) 28 жовтня 2020 р. о 10 год. 05 хв. (Форма Н-1/П). Відповідно до копії цього Акту, що знаходиться у матеріалах справи, комісією визнано, що даний нещасний випадок вважається пов`язаним з виробництвом як такий, що стався під час перебування потерпілого на своєму робочому місці, виконання завдання роботодавця та своїх трудових обов`язків згідно із внутрішнім трудовим розпорядком. Особою, дії якої призвели до настання нещасного випадку, вказано ОСОБА_2 - майстра лісу Ушомирського лісництва ДП "Коростенський лісгосп АПК". Останній недодержувався вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки, а саме, повинен був займатись організацією безпечного завантаження дров, а зрізання дерев не входить в його посадові обов`язки. Цю роботу повинен виконувати вальник лісу. Також він зрізав дерево в небезпечній зоні біля автомобіля, чим порушив вимоги п.15.1.24, 15.3.1.НПАОП 02.0-1.04-05 «Правил охорони праці для працівників лісового господарства» та вимоги абзаців 1.4.п.4.1 своєї посадової інструкції майстра лісу. У діях ОСОБА_1 , що призвели до настання нещасного випадку, порушень законодавства з охорони праці, комісією з розслідування не встановлено (а.с.28-30).

Згідно матеріалів справи, ОСОБА_1 не погоджуючись із змістом Акту форми Н-1/П від 14.01.2021 щодо його змісту, обставин і причин настання події та висновками комісії, звертався до Управління Держпраці у Житомирській області із відповідними заявами (а.с.34).

За наслідками розгляду заяв потерпілого, останньому було направлено Управлінням Держпраці у Житомирській області повідомлення за вих. №19-11/480/к-370 від 15.06.2021 та вих. № 19-11/253/к-174 від 20.05.2022, в яких зазначено, що після проведення аналізу матеріалів розслідування нещасного випадку, що стався 28.10.2020, порушень його прав під час цього розслідування не встановлено. Коростенським відділенням управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Житомирській області страхові виплати проведені на його користь у повному обсязі (а.с. 40, 41).

Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

У частині першій та другій статті 2 ЦПК України закріплено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту.

Встановлено, що вимоги позовної заяви та доводи апеляційної скарги представника позивача зводяться до того, що комісія, яка проводила розслідування нещасного випадку не дотрималася процедури проведення розслідування, передбаченої Порядком, а також в Акті розслідування від 14.01.2021 неправильно зазначені обставини та висновок щодо причини настання події.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень (рішення у справі Проніна проти України).

У судовому засіданні встановлено помилковість зазначення у протоколі огляду місця, де стався нещасний випадок та Ескізі до нього, даних відносно майстра лісу ОСОБА_2 (копії документів а.с.24-25), що не може слугувати підставою для визнання незаконним і скасування Акту розслідування.

Матеріалами справи та дослідженими копіями документів, які долучені до справи (а.с.11-33, 40-41, 64-104), спростовуються доводи представника позивача щодо порушення процедури проведення розслідування та неправильність висновків комісії.

Тому, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що під час проведення комісією розслідування нещасного випадку, який стався із позивачем, складання Акту розслідування та зазначення причин настання вказаної події, не встановлено таких порушень, які вплинули на права, свободи чи інтереси потерпілого ОСОБА_1 .

Таким чином, суд першої інстанції, розглядаючи спір повно та всебічно дослідив і оцінив обставини справи, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює, а тому дійшов обґрунтованого висновку про безпідставність позовних вимог.

Відтак, у відповідності до положень статті 375 ЦПК України апеляційний суд визнає, що рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для його скасування та ухвалення нового рішення не вбачається, а тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 258, 259, 367, 374, 375, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Барановського Ігоря Івановича залишити без задоволення, а рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 27 вересня 2022 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Судді

Повний текст постанови складений: 22 лютого 2023 року.