Справа № 274/586/23
Провадження № 2/0274/572/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"03" березня 2023 р. м. Бердичів
БЕРДИЧІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
в складі: головуючого - судді Хуторної І.Ю.,
з участю секретаря Дерманської О.В.,
розглянувши у відкритому засіданні в м. Бердичеві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів, -
26.01.2023 ОСОБА_1 звернулась із вказаним позовом, у якому просить змінити спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 09.09.2020 у справі № 274/5543/20 та стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/4 з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно і до досягнення дитиною повноліття.
Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача
Позовна заява ОСОБА_1 обґрунтована тим, що вони з відповідачем перебували у зареєстрованому шлюбі, який за рішенням суду від 09.09.2020 розірвано з відповідача на її користь на утримання сина ОСОБА_3 стягнуто аліменти у розмірі 1800 грн, щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку.
Коштів, які стягуються з відповідача на її користь за рішенням суду від 09.09.2020 на утримання сина не вистачає, розмір аліментів, які сплачує відповідач, на її користь на утримання дитини є занадто низьким. Вона забезпечити сина усім необхідним самостійно не має можливості.
Разом з тим, матеріальний стан відповідача, у порівнянні з 2020 роком суттєво змінився, оскільки він є військовослужбовцем ЗСУ і отримує значне грошове забезпечення.
Відзив на позовну заяву не надходив.
Заяви, клопотанні, інші процесуальні дії у справі
Ухвалою суду від 01.02.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі.
Сторони, належним чином повідомлені про дату час і місце слухання справи, у судове засідання не з`явилися.
Позивачка на адресу суду спрямувала заяву, в якій просить проводити розгляд справи за її відсутності позовні вимоги підтримує, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач про час і місце слухання справи повідомлений належним чином, за адресою зареєстрованого місця проживання. Конверт із відміткою «адресат відсутній» повернувся до суду. Отже, відповідно до п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України відповідач належним чином повідомлений про дату час та місце судового розгляду.
У зв`язку із неявкою в судове засідання учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального пристрою не здійснювалося.
Судом, відповідно до статті 280 ЦПК України ухвалено проводити заочний розгляд справи.
2. Мотивувальна частина
Фактичні обставини, встановлені судом
Відповідно до копій свідоцтва про народження, сторони є батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 6).
Заочним рішенням Бердичівського міськрайонного суду від 09.09.2020 шлюб зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано. З ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 стягнуто аліменти на утримання сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 1800 грн, щомісячно але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 17.08.2020 і до повноліття дитини(а.с. 7-8).
З відомостей з Державного реєстру фізичних осіб -платників податків про джерела та суми доходів, отриманих від податкових агентів, та /або .. від 03.02.2023 за період з першого кварталу 2020 по третій квартал 2022 року, вбачається, що ОСОБА_4 із з червня 2022 року отримує доходи від в/ч НОМЕР_1 . Його доходи із 09.09.2020 значно зросли (а.с. 22-24).
З акта № 22 від 16.01.2023 затвердженого директором МК ВЖРЕП № 7 ОСОБА_7 вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 проживає разом із сином ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 . Зареєстровані вказані особи за адресою: АДРЕСА_2 з 30.08.2018 по день складення акта (а.с. 9).
Норми права, які застосував суд
За положеннями статті 51 Конституції України та статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати своїх дітей до досягнення ними повноліття.
Частиною першою статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.
Частиною 1 статті 192 СК України передбачено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них, та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
За положеннями ч. 1 ст. 184 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.
Згідно з частинами першою-третьою статті 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Відповідно до статті 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.
Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік», розмір прожиткового мінімуму для дітей віком від 6 до 18 років становить 2272 гривні.
Оцінка аргументів сторін, висновки суду
З`ясувавши обставини справи, дослідивши та оцінивши надані докази, суд вважає, що наявні підстави, визначенні статтею 192 СК України для зміни способу стягнення аліментів та збільшення розміру, із таких підстав.
Відповідно до правового висновку сформованого у Постанові Верховного Суду від 10.09.2018 у справі №486/466/18 право вимагати заміни розміру аліментів шляхом зміни способу присудження аліментів не може заперечуватися, адже можливість вибору способу присудження аліментів з огляду на мінливість життєвих обставин, зазначених статтями 182-184 СК України, не може обмежуватися разовим її здійсненням. З огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями статті 192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів, визначений у певній твердій грошовій сумі та навпаки).
Стягнення аліментів в розмірі 1/4 доходів платника аліментів на одну дитину гарантовано ч. 5 ст. 183 СК України.
Правом визначати спосіб стягнення аліментів чи у твердій грошовій сумі, чи у частці від доходів платника аліментів наділено того з батьків із ким проживають діти (ч. 3 ст. 181 СК України).
Стягнення аліментів у такому розмірі належить проводити, починаючи із дня набрання цим рішенням чинності.
А тому, зважаючи що майновий стан відповідача покращився із часу ухвалення рішення про стягнення аліментів, з огляду на те, саме позивачка наділена правом визначати спосіб стягнення аліментів (або тверда грошова сума, або частка від доходів), суд вважає, що належить змінити спосіб та розмір стягнення аліментів, стягуючи аліменти у частці від доходів відповідача.
Розподіл судових витрат
Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір, від сплати якого позивачка звільнена при зверненні до суду 1073, 60 грн слід стягнути з відповідача в дохід держави.
Керуючись статтями 141, 259, 263 265, 280-283 Цивільного процесуального кодексу України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Змінити спосіб стягнення із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 аліментів на сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що визначені рішенням Бердичівського міськрайонного суду від 09.09.2020.
Стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на утримання сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 аліменти у розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з дня набрання рішенням законної сили до досягнення дитиною повноліття.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 1073 гривень 60 копійок.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його складення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення до Житомирського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відомості про учасників справи:
Позивачка: ОСОБА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ;
Відповідач: ОСОБА_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП та паспортні дані невідомі.
Суддя І.Ю. Хуторна