Дата документу 14.02.2023Справа № 554/8079/21
Провадження № 2/554/1386/2023

У Х В А Л А

Іменем України

14 лютого 2023 року м. Полтава

Октябрський районний суд м.Полтави в складі:

головуючого судді Гольник Л.В.,

секретаря судового засідання Матвієнко О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в інтересах неповнолітніх ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа Служба у справах дітей виконавчого комітету Шевченківської районної у м.Полтаві ради про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням,-

в с т а н о в и в:

25.08.2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до відповідачів про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, в якому просив усунути йому як власнику квартири за адресою: АДРЕСА_1 , перешкоди у користуванні власністю шляхом позбавлення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , права користування житловим приміщенням та зняття їх з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_1 ,

25.08.2021 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу розподілено на суддю Савченко Л.І.

13.10.2021 року проведено повторний авторозподіл зазначеної справи.

Згідно повторного автоматизованого розподілу, справа розподілена на суддю Гольник Л.В.

Ухвалою суду від 20.10.2021 рок суддею Гольник Л.В. відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

У судове засідання позивач та його представник не з`явилися, повідомлені про час та місце судового розгляду. Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Маслова О.С. подала клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з воєнними діями.

У судове засідання відповідачі не з`явилися, повідомлені про час та місце судового розгляду.

У судове засідання третя особа не з`явилася, подала клопотання про розгляд справи без участі їх представника.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позов без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Тобто законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а тому саме позивач має продемонструвати свій процесуальний інтерес у як найшвидшому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Відтак норми частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладено в постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження№ 61-3782св21), від 09 грудня 2021 року у справі № 754/16126/16 (провадження № 61-17043св21).

Вказана справа неодноразово призначалася до судового розгляду, а саме на 25.11.2021, 03.03.2022, 07.06.2022, 16.08.2022, 18.10.2022, 14.02.2023 року.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, в Україні з 24 лютого 2022 року впроваджено воєнний стан.

Відповідно до ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Як вбачається представниками позивача адвокатом Масловою О.С. подавалися до суду заяви про відкладення судового розгляду, призначеного на 03.03.2022 року, 07.06.2022 року, 14.02.2022 року, представником позивача адвокатом Близнюком В.В. також подавалися заяви про відкладення судового засідання, призначеного на 16.08.2022 та 18.10.2022 року. Вказані всі заяви обґрунтовані воєнними діями.

Водночас, суд вважає, заяви представників позивача про відкладення розгляду справи у зв`язку з воєнними діями необгрунтованими, оскільки територія Полтавської області не перебуває у зоні бойових дій, а тому суд приходить до висновку, що причини для відкладення розгляду даної справи не є поважними.

Крім того, представники позивача мали можливість скористатися правом щодо розгляду справи у режимі відеконференції. Проте представники позивача до суду з такими клопотаннями до суду не зверталися.

Отже, у судові засідання 18.10.2022, 14.02.2023 року позивач та його представник не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце судового розгляду. Така поведінка з боку представника позивача свідчить про зловживання процесуальними правами.

У зв`язку з тим, що позивач та його представник повторно не з`явилися у судове засідання, не надали заяви про розгляд справи за їх відсутності, тому суд залишає позовну заяву без розгляду.

За таких обставин суд, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа Служба у справах дітей виконавчого комітету Шевченківської районної у м.Полтаві ради про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 14 лютого 2023 року.

Суддя Л.В.Гольник