Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/2524/19
Провадження № 2-во/357/19/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" лютого 2023 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого Ярмола О. Я.

при секретарі Пустовій Ю. В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06.05.2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про право власності приватизованої квартири і вселення, -

В С Т А Н О В И В:

08.02.2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про виправлення описки у рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06.05.2019 року. Заявник зазначає, що рішення частково не відповідає вимогам про задоволення її позову, бо в резолютивній частині рішення про вселення позивача конкретно не прописано (вирішив, постановив, згідно рішення суду), конкретно не зазначено, що задовольнив суд, а що ухвалив, а тому заявник просить зазначити, які позовні вимоги суд задовольнив (вирішив, постановив), а що ухвалив.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Ознайомившись з заявою про виправлення описки в рішенні суду, суд дійшов висновку, що її розгляд не потребує отримання додаткових пояснень від заявника та додаткових доказів.

А тому, із врахуванням достатності доказів для розгляду даної заяви, керуючись ч. 2 ст. 269 ЦПК України, вказана заява розглянута судом без повідомлення учасників справи.

Встановлено, що Білоцерківський міськрайонний суд Київської області своїм рішенням від 06.05.2019 року позов ОСОБА_1 задовольнив частково, вселив ОСОБА_1 в квартиру АДРЕСА_1 , стягнув з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в дохід держави судовий збір в сумі 768 грн. 40 коп., в задоволенні іншої частини позовних вимог відмовив.

Ухвалою суду від 06.05.2019 року ОСОБА_1 відмовлено в задоволенні клопотання про призначення судово-психіатричної експертизи.

Так, Верховний Суд у постанові від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 роз`яснив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

При цьому, в пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» зазначено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Суд, дослідивши заяву про виправлення описки, матеріали справи встановив, що заявник просить виправити описку шляхом зміни викладу резолютивної частини рішення.

Разом з тим слід зазначити, що наслідком виправлення описки у судовому рішенні не може бути зміна суті судового рішення.

Отже, посилання заявника у заяві про виправлення описки в рішенні суду, не є опискою, оскільки судом ухвалено рішення щодо всіх позовних вимог та у мотивувальній частині рішення суду міститься обґрунтування щодо часткового задоволення позовних вимог, тому з огляду на викладене та відсутності описок у рішенні суду, суд вважає за необхідне в задоволенні заяви відмовити.

Заявник, трактуючи на власну думку терміни, просить змінити рішення, зазначивши, які позовні вимоги суд задовольнив (вирішив, постановив), а що ухвалив.

Згідно ч. 1 ст. 258 ЦПК України судовими рішеннями є: 1) ухвали; 2) рішення; 3) постанови; 4) судові накази.

Розгляд справи по суті судом першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду. (ч. 3 ст. 258 ЦПК України), а тому суд ухвалює рішення за наслідками розгляду справи по суті.

Відповідно до ч.1 ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення, постанови іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

А тому, рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06.05.2019 року ухвалене, відповідно до вимог ЦПК України, жодних описок не містить.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 про виправлення описки є безпідставною та задоволенню не підлягає.

Керуючись 260, 269, 353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06.05.2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про право власності приватизованої квартири і вселення відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя О. Я. Ярмола