УХВАЛА

09 лютого 2023 року м. Кропивницький

справа № 389/2915/22

провадження № 22-ц/4809/451/23

Суддя Кропивницького апеляційного суду Дьомич Л.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до держави російська федерація в особі посольства держави російська федерація в Україні, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Міністерства закордонних справ України про стягнення моральної шкоди, завданої порушенням суверенітету та територіальної цілісності Україниза апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 09 січня 2023 року, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 09 січня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху за наступного.

Вимоги до форму і змісту апеляційної скарги визначені у ст. 356 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 2 ч. 2 зазначеної процесуальної норми в апеляційній скарзі мають бути зазначені: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності.

Цієї процесуальної вимоги дотримано лише частково. Так, зазначаючи інформацію про своє місце проживання чи перебування як особи, яка подає апеляційну скаргу, скаржник вказав (мовою оригіналу): «… не є особою, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ». Поряд з цим, іншої адреси свого проживання або перебування скаржником не зазначено.

За вимогами ч.ч. 1, 3 ст. 356 ЦПК України, апеляційна скарга подається у письмовій формі. Апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника) (ч. 8 ст. 43 ЦПК України).

Як передбачено у ч.ч. 1, 2, 4, 8, 9 ст. 14 ЦПК України, у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом. Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У розділі «Перехідні положення» ЦПК України визначено, що створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи здійснюються поетапно.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС).

У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох таких підсистеми (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет»; «Електронний суд»; підсистема відеоконференцзв`язку, які почали офіційно функціонувати з 05 жовтня 2021 року.

Отже, набрали чинності норми процесуальних кодексів, які окрім раніше визначеного порядку подачі (приймання) документів у паперовій формі, передбачають також можливість їх подачі (приймання) в електронній формі.

Відповідно до ч.ч. 5-6 ст. 43 ЦПК України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

За положеннями п. 59 розділу «Перехідні положення» Положення про ЄСІТС встановлено, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Таким чином, оскільки на сьогодні початок функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС не забезпечено, то процесуальні та інші пов`язані з розглядом судових справ документи (далі - процесуальні документи) можуть подаватися до суду в електронному вигляді та відповідно мають реєструватися судом не лише у випадку їх надходження з підсистеми «Електронний суд», а й у випадку надходження з будь-якої не забороненої в Україні адреси електронної пошти, якщо такі документи підписані кваліфікованим електронним підписом.

З аналізу наведених законодавчих та нормативно-правових положень вбачається, що наразі апеляційна скарга на судове рішення суду першої інстанції може подаватись до апеляційного суду як у паперовій, так і у електронній формах, а у останньому випадку як за допомогою підсистеми «Електронний суд», так і шляхом направлення з електронної пошти. Разом з тим, у будь-якому з наведених варіантів, апеляційна скарга має бути подана до апеляційного суду в оригіналі, тобто у паперовій формі містити власноручний підпис скаржника чи його представника, у електронній формі - кваліфікований електронний підпис особи, яка подає скаргу чи представника.

Упп. 5.2, 5.4 п. 5 Положення про ЄСІТС визначено, що електронна копія паперового документа - документ в електронній формі, що містить візуальне подання паперового документа, отримане шляхом сканування (фотографування) паперового документа. Відповідність оригіналу та правовий статус електронної копії паперового документа засвідчуються кваліфікованим електронним підписом особи, що створила таку копію; електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, який містить обов`язкові реквізити документа, правовий статус якого засвідчено кваліфікованим електронним підписом автора.

Всупереч викладеному, апеляційна скаргана ухвалу Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 09 січня 2023 року подана скаржником шляхом направлення на офіційну електронну адресу суду апеляційної інстанції не оригінала скарги, як того вимагає закон, а її сканованої копії. І хоча апеляційним судом з`ясовано, що відповідний файл, вкладенням до якого є копія апеляційної скарги, підписаний кваліфікованим електронним підписом скаржника, вказане свідчить лише про засвідчення відповідності копії докумена його оригіналу, а не про дотримання вимоги закону щодо подання до суду оригіналу процесуального документа.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 4, ч. 5 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» (далі Закон) унормовано, що судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення.

У пп. 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону передбачено, що судовий збір за подання фізичною особою апеляційної скарги на ухвалу суду складає 0,2 розмірупрожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи із розмірупрожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого станом на 01 січня 2022 року, за подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції у даній справі скаржнику необхідно було сплатити судовий збір у сумі 496,20 грн (2481,00 грн х 0,2 = 496,20 грн).

Однак, доказів сплати судового збору у встановлених законом порядку і розмірі скаржником до апеляційного суду не надано.

Разом з тим, зі змісту апеляційної скарги вбачається, що скаржник вважає себе звільненим від сплати судового збору у всіх судових інстанціях на підставі п. 22 ч. 1 ст. 5 Закону.

Апеляційний суд не погоджується з такими доводами, враховуючи наступне.

Відповідно до п. 22 ч. 1 ст. 5 Закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах за позовами до держави-агресора Російської Федерації про відшкодування завданої майнової та/або моральної шкоди у зв`язку з тимчасовою окупацією території України, збройною агресією, збройним конфліктом, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року).

Згідно зі ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів

Відповідно до ч.1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, держави та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

При цьому, предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою - посилання на належне йому право, юридичні факти, що призвели до порушення цього права, та правове обґрунтування необхідності його захисту.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі № 632/580/17 зроблено висновок, що юридичними фактами є певні факти реальної дійсності, з якими нормою права пов`язується настання правових наслідків, зокрема виникнення, зміна або припинення цивільних прав та обов`язків. Тлумачення ч. 3 ст. 11 ЦК України свідчить, що правові норми самі по собі не можуть створювати суб`єктивних прав та обов`язків, оскільки необхідна наявність саме юридичного факту. Так, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків може бути, зокрема, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України).

Водночас, зі змісту п. 22 ч. 1 ст. 5 Закону вбачається, що передбачена законодавцем пільга щодо сплати судового збору пов`язується не з наявністю самого по собі факту завдання майнової та/або моральної шкоди у зв`язку зі збройною агресією російської федерації проти України, а обмежується тими випадками завдання шкоди особі, коли внаслідок дій держави-агресора у житті людини мали місце одна або декілька наступних подій: вимушене переселення з тимчасово окупованих територій України, загибель, поранення, перебування в полоні, незаконне позбавлення волі або викрадення, порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Однак, доказів настання для позивача одного або декількох з наведених вище наслідків збройної агресії відповідача проти України матеріали апеляційного оскарження не містять.

Враховуючи наведене та зважаючи на те, що інших визначених Законом підстав звільнення скаржника від сплати судового збору у апеляційній скарзі не наведено, судовий збір за її подання має бути сплачений у встановлених законом порядку і розмірі.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст.185 цього Кодексу.

На підставі викладеного, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції у даній справі підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 09 січня 2023 року, - залишити без руху.

Запропонувати скаржнику у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали направити до апеляційного суду:

- оригінал виправленої апеляційної скарги із зазначенням визначеної процесуальним законом інформації щодо скаржника;

- докази сплати судового збору у сумі 496,20 грн за реквізитими, розміщеними на офіційному сайті Кропивницького апеляційного суду

або

- навести визначені Законом підстави звільнення скаржника від сплати судового збору.

У разі невиконання у встановлений строк вимог щодо усунення недоліків апеляційної скарги, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута скаржнику.

Роз`яснити скаржнику, що відповідно до п. 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Л.М. Дьомич