ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1935/23 Справа № 185/3789/21 Суддя у 1-й інстанції - Перекопський М. М. Суддя у 2-й інстанції - Космачевська Т. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2023 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Космачевської Т.В.,

суддів: Канурної О.Д., Халаджи О.В.,

за участю секретаря судового засідання Кругман А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 листопада 2022 року про залишення позовної заяви без розгляду в цивільній справі номер 185/3789/21 за позовом ОСОБА_1 до Павлоградської міської ради, третя особа: Перша Павлоградська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

В травні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовом до Павлоградської міської ради, третя особа: Перша Павлоградська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що квартира за адресою АДРЕСА_1 , зареєстрована за ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності, виданого 31.10.2002 року Павлоградським відділом по обліку та розподілу житлової площі, що підтверджується довідкою КП Павлоградського МБТІ від 23.03.21 №4041. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є бабусею та дідусем позивачки зі сторони її батька ОСОБА_4 .

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Таким чином, позивачка є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , в порядку спадкової трансмісії, після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 відповідно до статті 1276 ЦК України.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.02.2020 року державним нотаріусом позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 . Відмова мотивована відсутністю свідоцтва про право власності, виданого 31.10.2002 року Павлоградським відділом по обліку та розподілу житлової площі виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, а також відсутністю документів, які підтверджують родинні стосунки між позивачкою та її дідом ОСОБА_3 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Просила суд встановити факт родинних відносин між ОСОБА_3 , його дружиною ОСОБА_2 та його онукою ОСОБА_1 . Визнати право власності в порядку спадкування за законом за ОСОБА_5 на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , в порядку спадкової трансмісії, після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 листопада 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до Павлоградської міської ради, третя особа: Перша Павлоградська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про визнання права власності в порядку спадкування за законом залишено без розгляду.

Із вказаною ухвалою не погодилась позивачка ОСОБА_1 , подала апеляційну скаргу, просила апеляційний суд скасувати ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 листопада 2022 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Доводами апеляційної скарги наведено, що оскаржувана ухвала суду є незаконною та підлягає скасуванню.

Вказана ухвала постановлена на підставі п. 3. ч. 1 статті 257 ЦПК України, відповідно до якого суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справ.

Вказана норма законодавства не може бути застосовуватися судом, оскільки позивачкою неодноразово подавались заяви про перенесення судового засідання з зазначенням причин неявки, зокрема, 26 липня 2022 року, 13 вересня 2022 року. Тобто позивач не з`являлася в судові засідання з поважних причин і повідомляла про ці причини суд.

Крім того, заявка на отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS - повідомлень від 13 травня 2021 року не містить підпису позивачки, хто її написав вона не знає. Тому вважає цю заявку такою, що не була написана позивачкою.

Всі подальші повідомлення в електронному вигляді за допомогою SMS, які були надіслані на вказаний в заявці номер, були надіслані з порушенням чинного законодавства.

Від відповідача та третьої особи відзиви на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходили.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Сторони та третя особа в судове засідання апеляційного суду не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, відповідно до статей 128, 130 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Тому апеляційний суд вважає можливим розглянути справу за відсутністю нез`явившихся осіб.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до пункту 16 частини 1 статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо залишення позову (заяви) без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до вимог частин 1, 2 та 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено і це вбачається з матеріалів справи, що в травні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовом до Павлоградської міської ради, третя особа: Перша Павлоградська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, зазначивши свій номер телефону НОМЕР_1 (а.с. 1-25).

Відповідно до заявки на отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення від 13 травня 2021 ОСОБА_1 просила надсилати судові повістки, повідомлення в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення на її мобільний номер телефону (а.с. 26).

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 червня 2021 року відкрито провадження у справі. Розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 28 липня 2021 року (а.с. 60).

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28 липня 2021 року підготовче судове засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Павлоградської міської ради, третя особа: Перша Павлоградська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про визнання права власності в порядку спадкування за законом закрито, призначено справу до судового розгляду по суті на 30 вересня 2021 року (а.с. 74).

Відповідно до довідок від 30 вересня 2021 року, 09 листопада 2021 року, 26 липня 2022 року, 13 вересня 2022 року судові засідання не проводились через неявку сторін, відкладались на іншу дату (а.с. 86, 95, 129, 135).

26 липня 2022 року та 13 вересня 2022 року позивачкою подані заяви до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області про відкладення розгляду справи за певних підстав (а.с. 128, 133).

14 листопада 2022 року на електронну адресу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла заява від адвоката Тома Віталія Пилиповича, який, посилаючись на наявність договору про надання правничої допомоги, просив відкласти судове засідання для надання можливості ознайомлення з матеріалами справи (а.с. 141 зворот).

З довідок про доставку SMS вбачається, що ОСОБА_1 була повідомлена про дату, час і місце розгляду справи призначеними на 26.07.2022 року, 13.09.2022 року, 15.11.2022 року (а.с. 143).

Відповідно до ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 листопада 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до Павлоградської міської ради, третя особа: Перша Павлоградська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про визнання права власності в порядку спадкування за законом залишено без розгляду через неявку позивачки в судові засідання 15.11.2022 року, 13.09.2022 року, 26.07.2022 року (а.с. 144).

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив з повторної неявки в судове засідання позивачки, яка була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, заяв про розгляд справи за її відсутності від неї не надходило.

Проте, з таким висновком суду першої інстанції погодитися не можна.

За змістом пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України та частини 5 статті 223 ЦПК України суд залишає позов без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справ.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише в разі повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача.

Згідно з частиною другою статті 211 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про місце, дату і час судового засідання.

Відповідно до частини 13 статті 128 ЦПК України за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 березня 2019 року в справі № 201/6092/17 вказано, що «у матеріалах справи міститься довідка про доставку SMS (а.с. 114), згідно якої ОСОБА_5 було доставлено SMS-повідомлення про судове засідання, призначене на 25 липня 2018 року на 12 год. 25 хв. Проте ця довідка не може вважатися доказом належного повідомлення про дату, час і місце судового засідання, оскільки згідно пункту 2 Порядку надсилання учасникам судового процесу (кримінального провадження) текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 01 червня 2013 року № 73, текст судової повістки може бути надісланий судом Учаснику SMS-повідомленням лише після подання ним до суду заявки про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення. Така заявка оформляється безпосередньо в суді або шляхом роздруковування та заповнення Учасником форми, яка розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України. У матеріалах справи відсутня заява ОСОБА_5 про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення. За таких обставин не можна вважати, що апеляційний суд належним чином повідомив ОСОБА_5 про дату, час і місце судового засідання».

Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З матеріалів справи вбачається, що позивачка повідомлялась про дати судових засідань шляхом доставлення їй SMS - повідомлень з відомостями про призначене судове засідання.

Однак, заяву на отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення, яка міститься в матеріалах справи (а.с. 26), не можна вважати такою, що вона подавалася саме позивачкою через те, що заява не містіть її особистого підпису.

Отже, за відсутності належним чином оформленої заявки позивачки ОСОБА_1 на отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення наявні в матеріалах справи довідки про доставку SMS (а.с. 143) не можуть бути доказом належного повідомлення позивачки про дату, час та місце розгляду справи.

Довід апеляційної скарги з цього приводу є обґрунтованим.

Суд першої інстанції, залишаючи позовну заяву без розгляду, не врахував, що ОСОБА_1 не була належним чином повідомлена про розгляд справи в суді першої інстанції, що виключає можливість застосування пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України та частини 5 статті 223 ЦПК України.

Європейський суд з прав людини вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (GUREPKA v. UKRAINE (No. 2), № 38789/04, § 23, ЄСПЛ, від 08 квітня 2010 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип.

Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (TRUDOV v. RUSSIA, № 43330/09, § 25, 27, ЄСПЛ, від 13 грудня 2011 року).

За таких обставин, апеляційний суд приходить до висновку, що суд першої інстанції, залишаючи позовну заяву без розгляду, дійшов помилкового висновку про повторну неявку в судове засідання позивачки, яка була належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду.

Доводи, приведені в апеляційній скарзі, заслуговують на увагу, а тому ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню відповідно до ст. 379 ЦПК України і направленню справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 381, 382 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 листопада 2022 року - скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді:

Повне судове рішення складено 16 лютого 2023 року

Суддя: