Справа № 201/5564/21
Провадження № 2/761/3421/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Романишена І.П.,

за участю секретаря Решти Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Агропросперіс банк», третя особа ПАТ "Дельта Банк" про визнання кредитного договору недійсними, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа.

Ухвалою суду від 22.11.2022 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті 18.01.2023 р.

У зв`язку з неявкою всіх учасників справи у судове засідання 18.01.2023 р., які були належним чином повідомленні про дату, час та місце розгляду справи, вирішено відкласти судове засідання на 28.02.2023 р.

У судове засідання сторони повторно не з`явилися, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надходило до суду.

Суд, повідомляв позивача про судові засідання 18.01.2023 року, 28.02.2023 р. шляхом направлення судової повістки засобами поштового зв`язку, та як вбачається з рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення №000, №353, поштові відправлення з вмістом судової повістки було отримано позивачем особисто 19.12.2022 р., 30.01.2023 р.

Відповідно до ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

З матеріалів справи вбачається, що позивач був завчасно повідомлений про судові засідання, однак в судові засідання не з`явився, жодної заяви про розгляд справи за його відсутності не надсилав до суду.

Згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Виходячи з зазначеної норми, суд незалежно від причин неявки позивача і якщо не надійшла заява про розгляд справи в його відсутності залишає позовну заяву без розгляду.

Суд враховує, що з моменту відкриття провадження у справі, а саме з 16.09.2021 року, минули всі розумні строки розгляду справи, а позивач, який є ініціатором судового розгляду, жодних зусиль стосовно прискорення розгляду справи, не вчиняє, в судові засідання неодноразового не з`являється.

За ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

У рішенні Європейський суд з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання

Оскільки, неявка позивача у судове засідання 28.02.2023 р. є повторною, вона слугує підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки, оскільки поважність причин повторної неявки в судове засідання законодавцем не вимагається, що узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц провадження №61-9020св21.

Так, Верховний Суд у постанові від 28 жовтня 2021 року у справі №465/6555/16-ц провадження № 61-9020св21 зазначив, що системний аналіз норм процесуального права (ст.ст.43,44,223,257 ЦПК) дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті. Аналогічна за змістом правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 та від 20 червня 2022 року у справі №607/2015/17.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою позивача.

Керуючись ст.ст. 43, 223, 257, 259, 260, 353-355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ПАТ «Агропросперіс банк», третя особа ПАТ "Дельта Банк" про визнання кредитного договору недійсними - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА