Справа № 536/30/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2023 року Кременчуцький районний суд Полтавської області в складі:

головуючої судді Клименко С.М.

за участю секретаря судового засідання Марченко О.М.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в залі судових засідань в місті Кременчуці справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця

ВСТАНОВИВ:

10 січня 2022 року позивач, Акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк», звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця.

Ухвалою судді від 09 лютого 2022 року справу призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Позивач Акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк», в судові засідання 11 березня 2022 року, 23 травня 2022 року, 16 червня 2022 року, 14 липня 2022 року, 22 вересня 2022 року, 16 листопада 2022 року, 11 січня 2023 року, 08 лютого 2023 року не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом направлення судових повідомлень на електронну адресу, зазначену в позовній заяві, з заявою про відкладення розгляду справи до суду не звертався, причини неявки не повідомив.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Верховний Суд виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення (постанова Верховного Суду від 30.11.2022 у справі №759/14068/19).

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Позивач, будучи належним чином повідомленим про судові засідання на вказану ним електронну алресу, не з`явився в судові засідання 11 березня 2022 року, 23 травня 2022 року, 16 червня 2022 року, 14 липня 2022 року, 22 вересня 2022 року, 16 листопада 2022 року, 11 січня 2023 року, 08 лютого 2023 року без поважних причин, причини неявки не повідомив, з заявою про відкладення розгляду справи не звертався.

Вказані обставини свідчать про зловживання позивачем процесуальними правами та обов`язками.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача, повідомленого належним чином, в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що оскільки позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин, його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, то суд залишає вказану позовну заяву без розгляду.

Керуючись ч.5 ст.223, п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду на протязі п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

СуддяС. М. Клименко