Справа № 754/1688/18
У Х В А Л А

Іменем України

20 лютого 2023 року м. Київ, Деснянський районний суд м. Києва, суддя: Грегуль О. В., секретар судового засідання: Гончаренко М.М.

ОСОБА_7 - позивач за первісним позовом і відповідач за зустрічним позовом

ОСОБА_1 - відповідач за первісним позовом і позивач за зустрічним позовом

Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Вахрушева Ольга Олександрівна - третя особа

Вимоги позивача за первісним позовом: стягнення грошових коштів

Вимоги позивача за зустрічним позовом: визнання договорів недійсними

ОСОБА_2 і ОСОБА_3 - адвокати Кривенко М.В.

ОСОБА_4 - адвокат Маснухи Є.І.

ВСТАНОВИВ:

Пред`явивши первісний позов позивач просить про стягнення грошових коштів за укладеними між сторонами договором позики від 05.12.2017 та за договором позики від 25.10.2017.

Пред`явивши зустрічний позовом позивач просить визнати недійсними обидва вищевказані договори позики та договір іпотеки від 25.10.2017 посилаючись на те, що ці договори ним не підписувались.

У підготовчому провадженні від позивача за зустрічним позовом надійшло клопотання про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи та клопотання про призначення по справі судово-психіатричної експертизи.

Двома ухвалами Деснянського районного суду м. Києва від 31.01.2020 обидва вищевказані клопотання сторони ОСОБА_1 були задоволенні, а провадження у справі № 754/1688/18 було зупинено до закінчення проведення обох експертиз.

Обидві ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 31.01.2020 про призначення експертиз були виконані, що підтверджується висновком судово-психіатричної експертизи № 261 від 27.05.2021 та висновком експертів за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 754/1688/18 від 15.07.2022.

Після надходження до суду справи з експертних установ, ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 22.07.2022 поновлено провадження у справі та призначено проведення підготовчого провадження.

До початку проведення підготовчого провадження від сторони ОСОБА_1 до суду надійшло клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи з тих підстав, що ОСОБА_1 не погоджується з висновком експертів за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 754/1688/18 від 15.07.2022, а також до клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи додано рецензію, складену 08.08.2022 кандидатом юридичних наук Бондар М.Є. та яка має свідоцтво № 79 від 05.05.1982 судового експерта з правом проведення судово-почеркознавчої експертизи і в зазначеній рецензії рецензент констатував, що висновок експертів за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 754/1688/18 від 15.07.2022 проведено неповно і з порушенням певних методичних положень у галузі почеркознавчої експертизи, деякі висновки експертів є недостатньо обґрунтованими, а деякі необґрунтовані взагалі, що свідчить про порушення принципу повноти та докладного опису проведених експертом досліджень.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 10.08.2022 відмовлено в задоволенні клопотання адвоката позивача за зустрічним позовом про призначення у справі повторної почеркознавчої експертизи.

Внесеною до протоколу судового засідання ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 10.08.2022 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 11.08.2022 з власної ініціативи суду виправлено описку в ухвалі Деснянського районного суду м. Києва від 10.08.2022.

У судовому засіданні адвокат Фєтісов Є.П. первісний позов не визнав, а зустрічний позов підтримав та не заперечував проти розгляду справи по суті за відсутності ОСОБА_5 і його адвокатів та третьої особи.

Також у судовому засіданні від адвоката позивача за зустрічним позовом надійшло повторне клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи з інших підстав та в якому просить визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку для подання даного клопотання, проведення експертизи доручити іншим експертам і на вирішення експертів поставити питання: 1. Чи виконано ОСОБА_1 рукописний текст та підпис від імені ОСОБА_1 у договорі позики від 05.12.2017 під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; 2. Чи виконано рукописний текст та підпис від імені ОСОБА_1 у договорі позики від 05.12.2017 ОСОБА_1 перебувачи в незвичайному стані; 3. Чи виконано рукописний текст та підпис від імені ОСОБА_1 у договорі позики від 05.12.2017 ОСОБА_1 під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; 4. Чи виконано рукописний текст та підпис від імені ОСОБА_1 у розписці від 05.12.2017 ОСОБА_1 перебуваючи в незвичайному стані.

ОСОБА_6 та його адвокати і третя особа в судове засідання не з`явились і доказів про поважність причин своєї неявки суду не надали, хоча про час і місце розгляду справи неодноразово повідомлялись поштою, електронною поштою, SMS, а також інформація про рух справи розміщується на сайті суду і є загальнодоступною.

Від адвокатів Малойван Є.І. і Циплінського Д.О. до суду надійшли заяви про розгляд справи за їхньої і їхнього довірителя відсутності.

Від третьої особи до суду надійшов лист про проведення судових засідань за її відсутності.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45, визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У пункті 26 рішення ЄСПЛ від 15.05.2008 у справі «Надточій проти України» (заява N 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Згідно ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII, 1. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. 2. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Заяв/клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

З урахуванням викладеного і ст. ст. 128-131, 223 ЦПК України та з метою уникнення затягування розгляду справи суд вважає, що в матеріалах справи є достатньо даних і доказів для розгляду повторного клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи з інших підстав за відсутності ОСОБА_6 , його адвокатів і третьої особи.

Вислухавши адвоката Фєтісова Є.П., дослідивши матеріали справи, суд у судовому засіданні встановив наступне.

Справа по суті розглядається в період дії введеного в України воєнного стану із-за військової агресії РФ проти України.

Наявність воєнного стану є поважною причиною пропуску учасниками справи строків подання клопотань у справі.

Тому, враховуючи умови воєнного стану та з метою уникнення обмеження прав учасників справи в доступі до правосуддя та реалізації прав на доведеність своїх доводів, як учасником справи, суд поновлює ОСОБА_1 строк на подання повторного клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи з інших підстав.

Згідно ст. 113 ЦПК України, 1. Якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). 2. Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Висновок експертів за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 754/1688/18 від 15.07.2022 не визнавався необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, а рецензія складена лише на підставі матеріалів наданих рецензенту стороною ОСОБА_1 .. Крім того в наданій стороною ОСОБА_1 рецензії також однозначно не вказується, що висновок експертів за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 754/1688/18 від 15.07.2022 є необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності.

Згідно ч. 1, ч. 4 - ч. 7 ст. 81 ЦПК України, 1. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 4. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. 5. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. 6. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. 7. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

ЄСПЛ вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).

Сама по собі незгода сторони ОСОБА_1 з висновком експертів за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 754/1688/18 від 15.07.2022 не є правовою підставою для призначення повторної експертизи.

Згідно ст. 110 ЦПК України, 1. Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України, 4. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 29.09.2021 у справі № 569/4688/15-ц: «Відповідно до пункту першого частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. Відповідно до частини першої статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні (стаття 110 ЦПК України). Відповідно до статті 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам). Первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з чим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи.».

У повторному клопотанні про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи з інших підстав перед експертами ставляться питання наявності впливу на ОСОБА_1 будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів чи її перебування в незвичайному стані при укладенні договору позики від 05.12.2017 та складанні розписки від 05.12.2017.

Однак з якою метою ОСОБА_1 просить встановити наявність чи відсутність у неї збиваючих факторів чи її перебування в незвичайному стані при укладенні договору позики від 05.12.2017 та складанні розписки від 05.12.2017 у повторному клопотанні про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи з інших підстав не вказується.

У відзиві на первісний позов та в зустрічному позові ОСОБА_1 зазначається, що ОСОБА_1 в категоричній формі стверджує, що в стані в якому вона могла усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, вона не підписувала договору позики від 05.12.2017 та не писала розписки від 05.12.2017, зокрема, рукописні тексти та підписи у вказаних договорі та розписці не відповідають її почерку та підпису, зроблених нею у нормальному здоровому стані або вказані правочини взагалі є підробленими.

Що ж до стану ОСОБА_1 , то саме за її ж клопотанням у справі призначено, проведено і складено висновок судово-психіатричної експертизи № 261 від 27.05.2021, який ОСОБА_1 не оспорюється.

Сама по собі незгода сторони ОСОБА_1 з висновком експертів за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 754/1688/18 від 15.07.2022 не є правовою підставою для призначення повторної експертизи.

За таких обставин у задоволенні повторного клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи з інших підстав відмовляється за недоведеністю вимог про наявність необхідності в призначенні повторної експертизи для правильного вирішення справи саме в межах заявлених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 113, 258, 260 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Поновити строк на подання повторного клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи з інших підстав.

Відмовити в задоволенні повторного клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи з інших підстав у справі № 754/1688/18, поданого адвокатом Фєтісовим Є.П. від імені ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ).

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів.

Згідно ст. 261 ЦПК України, 1. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. 2. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

СУДДЯ: