"08" лютого 2023 р. Справа № 363/1690/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2023 року Вишгородський районний суд Київської області в складі головуючого судді Чіркова Г.Є., при секретарі Мацьовитій Я.В., за участі представника відповідачів ОСОБА_1 , представника третьої особи Фесуна Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тетерська Оксана Юріївна, про визнання недійсними рішень та скасування державної реєстрації права власності, визнання недійсними договорів купівлі-продажу,

встановив:

07 травня 2018 року позивач звернулася до Вишгородського районного суду із позовною заявою про визнання недійсними рішень та скасування державної реєстрації права власності.

15 березня 2019 року ухвалою Вишгородського районного суду Київської області в справі відкрито загальне позовне провадження.

14 квітня 2021 року представник позивача подав до суду уточнену позовну заяву, яка прийнята до провадження ухвалою судового засідання від 12 травня 2021 року.

Проте в подальшому, позивач та/або його представник в судові засідання призначені на 28 липня 2021 року, 26 серпня 2021 року, 29 листопада 2021 року, 01 вересня 2022 року, 02 лютого 2023 року та 08 лютого 2023 року, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, повторно не з`явилися.

Лише на судове засідання призначене на 01 вересня 2022 року представником позивача ОСОБА_8 подано заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із його перебуванням на стаціонарному лікуванні, однак докази на підтвердження такого лікування суду не подано.

Представник відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ОСОБА_1 , в суді категорично наполягала на залишенні позовної заяви без розгляду, коли сім судових засідань по справі відкладено у зв`язку із неявкою сторони позивача. Такі дії позивача та його представник свідчать про зловживання ними своїми процесуальними правами та свідоме затягування розгляду справи.

Представник третьої особи ОСОБА_7 ОСОБА_9 , в суді просив про відкладення розгляду справи, мотивуючи це тим, що представник позивача на даний час проходить військову службу.

Представник Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Інші учасники справи, будучи повідомленими про її розгляд до суду не прибули.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Так, відповідно до вимог ст. 210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Як передбачено вимогами ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Статтю 44 ЦПК України на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України позов залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі №465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи (правовий висновок Верховного Суду в постанові від 11 березня 2021 року у справі №558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

Суд звертає увагу на те, що сторона позивача з 14 квітня 2021 року жодного разу не прибула до суду та лише на одне із десяти судових засідань, призначених з того часу, представником позивача подано клопотання про відкладення розгляду справи, яке доказів на підтвердження поважності причин неявки до суду не містить.

До того ж будь-які належні, допустимі та достатні докази на підтвердження проходженням представником позивача військової служби, як про це твердить в суді представник третьої особи, в матеріалах справи відсутні й представником позивача не подані.

Відтак, оскільки суд позбавлений можливості відкласти розгляд справи на підставі ст. 223 ЦПК України в межах службових строків, передбачених ст. 210 ЦПК України, коли позивач та/або його представник, повторно в судове засідання не прибули, зазначену позовну заяву слід залишити без розгляду.

При цьому, залишення заяви без розгляду не порушує право позивача на судовий захист, оскільки відповідно до положень частини другої статті 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду з тією ж позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 210-211, 131, 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. 260 ЦПК України,

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_2 до Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тетерська Оксана Юріївна, про визнання недійсними рішень та скасування державної реєстрації права власності, визнання недійсними договорів купівлі-продажу - залишити без розгляду.

Повний текст ухвали складено 10 лютого 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з моменту її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги.

Суддя