СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/283/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2023 року Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді: Шум Л.М.

за участі секретаря: Лешко О.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні квартирою, відновлення початкового стану квартири шляхом повернення майна, суд ,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 подав до Святошинського районного суду м. Києва позов до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за яким просив усунути йому перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_1 , зобов"язавши відповідачів передати йому дублікати ключів від тамбурних та вхідних дверей до квартири і зобов"язати відповідачів не чинити перешкоди у користуванні квартирою та майном, що знаходилось в квартирі

станом на 16.09.2020 року.

Провадження за позовом відкрито відповідно до ухвали судді від 02.10.2020 року, справа призначена до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 15.03.2021 позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Постановою Київського апеляційного суду від 18.08.2021 року ухвалу суду від 15.03.2021 року скасовано та справу повернуто для продовження розгляду по суті.

Ухвалою суду від 15.09.2021 суддя Сенько М.Ф. заявив собі самовідвід по даній справі.

Розпорядженням керівника апарату суду від 22.11.2021 року за № 687 зазначену вище справу передано до канцелярії суду на авторозподіл.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями зазначену вище справу передано у провадження судді Святошинського районного суду м. Києва Шум Л.М.

Ухвалою суду від 21.11.2021 року відкрито провадження по справі та призначено до підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 22.11.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судове засідання 14.02.2023 року позивач для розгляду справи по суті не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом направлення викликів до суду за адресою, яка зазначена у позовній заяві та згідно якої позивача викликали до Київського апеляційного суду для розгляду його апеляційної скарги на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 15.03.2021 р. під головуванням судді Святошинського районного суду м. Києва Сенька М.Ф., про причини неявки суд не повідомив (ас. 38, 93, 96).

Відповідачі в судове засідання не з"явилися, неодноразово на адресу суду надсилали заяви про відкладення розгляду справи, оскільки ОСОБА_2 знаходиться на війсковій службі в Збройних Силах України, а ОСОБА_3 через військовий стан в Україні виїхала з двома дітьми за кордон (ас.73,84).

Вивчивши матеріали цивільної справи, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини першої, пунктів 1-2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача (усіх позивачів) в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Як встановлено судом, та підтверджується матеріалами справи, справа перебуває в провадженні суду з 2020 року, судові засідання призначалися неодноразово.

Отже, вбачається, що належним чином повідомлений позивач неодноразово не з`являлявся у судове засідання.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи.

Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказана позиція неодноразово підтримувалася Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18.

Отже, враховуючи те, що справа тривалий час перебувала на розгляді в суді, розгляд справи неодноразово відкладався, позивач належним чином був повідомлений про призначення справи до розгляду, про дату та час розгляду справи, двічі поспіль а ні він, а ні його представник не з`явилися у судове засідання, суд залишає позов без розгляду на підставі пункту 3 частин першої статті 257 ЦПК України.

Враховуючи викладене та керуючись 131, 223, 257, 258, 260, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні квартирою, відновлення початкового стану квартири шляхом повернення майна - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, заява якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.354 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Л.М. Шум