КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№22-ц/824/5438/2023
У Х В А Л А

01 лютого 2023 року місто Київ

справа № 754/3595/22

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Борисової О.В., перевіривши виконання вимог ст.356 ЦПК України за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - Хомік Олени Володимирівни на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 29 липня 2022 року, повний текст рішення складено 29 липня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Панченко О.М. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 29 липня 2022 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, представник позивача ОСОБА_1 - Хомік О.В. 15 січня 2023 року подала апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

19 січня 2023 року Київським апеляційним судом до суду першої інстанції направлено запит про витребування справи №754/3595/22.

31 січня 2023 року вказана справа надійшла до Київського апеляційного суду.

Разом з апеляційною скаргою представник позивача ОСОБА_1 - Хомік О.В. подала заяву, в якій просила поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду.

В обґрунтування посилалася на те, що вона дізналася про ухвалення оскаржуваного рішення лише 21 жовтня 2022 року з сайту «Судова влада» та 24 жовтня 2022 року нею було подано заяву на отримання копії рішення суду.

Вказувала, що зважаючи на наявність воєнного стану на території України, постійні ракетні та дронові обстріли (офіс знаходиться фактично на вул. Жилянській, де були та продовжують бути нажаль неодноразові прильоти ракет та дронів за осень та зимній період), відключення електропостачання, а також повітряні тривоги - все це підтверджує не можливість вчасно підготувати належні документи.

Зазначала, що копію відповідного рішення вона так і не змогла отримати зважаючи, що цивільна канцелярія працює лише один день в тиждень і з правого берегу м. Києва до лівого берегу територіально де знаходиться суд, вона неодноразово витрачала часу та намагалася отримати все ж копію належну вищевказаного рішення суду, але то повітряні тривоги, то відсутність електропостачання унеможливили її усі намагання. Тому замість неї отримала рішення інший представник-яка не далеко живе (сестра позивача).

Посилалася на те, що у адвокатському бюро вона є єдиним працівником. У позивача немає юридичної освіти та можливості звернутися до іншого адвоката.

Вказувала, що як тільки у неї з`явилась фактична можливість повернутися до роботи, негайно для захисту прав позивача нею була подана відповідна апеляційна скарга до суду.

Вважаю наведені апелянтом підстави для поновлення пропущеного строку є неповажними виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з п.1 ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що її права і свободи порушені або оспорюються, створено перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав чи свобод.

Проте, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Голдер проти Великої Британії» від 21 лютого 1975 року.

Як вбачається із матеріалів справи, оскаржуване рішення було ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Повний текст рішення суду складено 29 липня 2022 року.

Матеріали справи не містять доказів як направлення, так і отримання стороною позивача оскаржуваного рішення.

В апеляційній скарзі представник позивача вказувала на те, що вона дізналася про оскаржуване рішення лише 21 жовтня 2022 року з сайту «Судова влада».

Вважаю, що з 21 жовтня 2022 року представник позивача ОСОБА_1 - Хомік О.В. знала про наявність судового рішення, оскільки ознайомилася з ним на сайті «Судова влада» та мала право подати апеляційну скаргу в межах строків на апеляційне оскарження.

Отже, останнім днем для подання апеляційної скарги на вказане рішення суду є 12 листопада 2022 року.

Апеляційна скарга представником позивача була подана 15 січня 2023 року.

Таким чином, вважаю, що до 12 листопада 2022 року (включно) представником позивача ОСОБА_1 - Хомік О.В. строк на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду міста Києва від 29 липня 2022 року був пропущений з поважних причин.

Разом з тим, суд вважає, що період на подання апеляційної скарги з 13 листопада 2022 року по 14 січня 2023 року пропущений без поважних причин.

Щодо посилання представник позивача ОСОБА_1 - Хомік О.В. , як на поважну причину пропуску строку на апеляційне оскарження на наявність воєнного стану на території України, постійні ракетні та дронові обстріли, відключення електропостачання, а також повітряні тривоги, вважаю необхідним зазначити наступне.

З 24 лютого 2022 року відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено режим воєнного стану.

Безумовно, що стан війни в Україні створює перешкоди для реалізації своїх прав на судовий захист.

Запровадження воєнного стану може бути підставою, яка відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку.

Разом з тим, питання поновлення строку на оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, адже такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Подібні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі №990/115/22, у постановах Верховного Суду від 29 вересня 2022 року у справі №140/13772/21, від 12 жовтня 2022 року у справі №930/2360/21.

Особа, яка заявляє клопотання про поновлення встановленого законом процесуального строку, повинна надати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.

Доказів того, що неподання апеляційної скарги раніше ніж 15 січня 2023 року зумовлено введенням воєнного стану в Україні представник позивача не надала, тому вказана обставина не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Посилання апелянта на те, що у адвокатському бюро Хомік О.В. є єдиним працівником та як тільки у неї з`явилась фактична можливість повернутися до роботи, негайно для захисту прав позивача нею була подана відповідна апеляційна скарга до суду, суд апеляційної інстанції відхиляє, оскільки як вбачається з матеріалів справи Хомік О.В. , як представник позивача подала до суду даний позов, а відтак остання відповідно до ч.1 ст.64 ЦПК України зобов`язана слідкувати за рухом справи, обов`язок подати апеляційнускаргу у передбачений статтею 354 ЦПК України строк покладено саме на учасника справи, а отримання судового рішення пізніше може свідчити про штучне збільшення строку для оскарження.

При цьому рішенняДеснянського районного суду міста Києва від 29 липня 2022 року у Єдиному державному реєстрі судових рішень була оприлюднена 02 серпня 2022 року.

А відтак, апелянту необхідно зазначити, які інші об`єктивні перешкоди в період з 13 листопада 2022 року по 14 січня 2023 року (включно) унеможливлювали їй подання апеляційної скарги та надати докази поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Таким чином, апеляційна скарга представника позивача ОСОБА_1 - Хомік О.В. на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 29 липня 2022 року подана з пропуском встановленого законом строку без поважних причин.

При цьому слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З приводу цього прецедентним є рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Як наголошує у своїх рішенням Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в процесі судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з ч.3 ст.357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Тому апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та надати представнику позивача ОСОБА_1 - Хомік О.В. строк для усунення недоліків, а саме для зазначенняінших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду міста Києва від 29 липня 2022 року за період з 13 листопада 2022 року по 14 січня 2023 року (включно) та зазначити докази, що підтверджують вказані обставини.

Керуючись ст.357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - Хомік Олени Володимирівни на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 29 липня 2022 року, повний текст рішення складено 29 липня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Панченко О.М. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: Борисова О.В.