07.02.2023 227/3101/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2023 року м.Добропілля

Добропільський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Здоровиці О.В.

за участю

секретаря судового засідання Сисенко Ю.В.

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Добропілля, заочно, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Албот Ольга Михайлівна до ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа: приватний нотаріус Покровського районного нотаріального округу Молодняк Ольга Володимирівна,-

в с т а н о в и в:

Позивач, в інтересах якого діяв його представник адвокат Албот О.М., звернувся до суду із вказаним позовом, який обґрунтовував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Після смерті батька залишилось спадкове майно у вигляді земельної ділянки, які розташовані на території Шилівської сільської ради Добропільського району Донецької області. Позивач разом із матір`ю ОСОБА_4 є єдиними першочерговими спадкоємцями майна померлого. За життя батько заповіту не склав. Отримавши свідоцтво про смерть батька, 17.06.2021 року звернувся до приватного нотаріуса Покровського районного нотаріального округу Молодняк О.В. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Від нотаріуса стало відомо, що за заявою ОСОБА_2 була відкрита спадкова справа № 99/2020, яка вже успадкувала земельну ділянку за правом представлення долі свого батька, брата спадкодавця ОСОБА_1 , який був би спадкоємцем за законом другої черги. 14.01.2021 року ОСОБА_2 було видане свідоцтво про право на спадщину № 22 на земельну ділянку, площею 6.900 га. Вчинити перерозподіл спадщини неможливо через незгоду ОСОБА_2 . Постановою приватного нотаріуса Молодняк О.В. від 18.06.22021 року № 170/02-31 позивачу було відмовлено в оформленні свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , тому що вчинення такої нотаріальної дії суперечить законодавству України та це питання має вирішувати суд. Позивач зазначає, що пропустив встановлений строк на подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин. Вказує, що через хворобу матері та запровадженням посилених протиепідемічних заходів не зміг своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Також зазначив, що постійно мешкає в м. Донецьк, і лише 14.06.2021 року йому вдалося виїхати з тимчасової окупованої території. На підставі викладеного просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 тривалістю в три місяці.

Ухвалою суду від 16.08.2021 року провадження у даній справі було відкрито та призначено підготовче засідання на 21.09.2021 року.

21.09.2021 року підготовче засідання у даній справі не відбулося.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.09.2021 року, який був проведений на підставі розпорядження в.о. керівника апарату Добропільського міськрайонного суду № 411 від 24.09.2021 року, вищевказана цивільна справа була передана на розгляд судді Здоровиці О.В.

Ухвалою суду від 12.11.2021 року підготовче засідання у справі було закрито та призначено справу до судового розгляду на 13.01.2022 року.

13.01.2022 року судовий розгляд було відкладено за заявою представника позивача на 22.03.2022 року.

22.03.2022 року судовий розгляд було відкладено у зв`язку з неможливості забезпечення участі представника в судовому засіданні в режимі відео конференції за її заявою від 16.02.2022 року.

В подальшому розгляд справи призначався на 02.12.2022 року та було відкладено на , 17.01.2023 року, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, які належним чином були повідомлені про дату, час і місце судового розгляду.

17.01.2023 року позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про дату судового засідання, про що в матеріалах справи маються відповідні докази, в судове засідання не з`явились та не повідомили суд про причини своєї не явки. Будь-яких заяв від позивача або його представника про перенесення розгляду справи або про розгляд справи без їх участі до суду не надходило.

У відповідності до вимог п.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріли справи, розглянувши заяву позивачки про відкладення розгляду справи, суд приходить до такого.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У відповідності до ч.1 ст.4 цього кодексу, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом 30.07.2021 року, в якому просив визначити йому додатковий строк, для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З досліджених судом матеріалів цивільної справи вбачається, що позивач на виклики суду взагалі не з`являвся та будь-яких заяв про розгляд справи без його участі до суду не надавав.

Представник позивача 02.12.2022 року та 17.01.2023 року в судові засідання не з`явилась та не надала заяв про розгляд справи без її участі.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Ч.1 ст.44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Зважаючи на викладене, неявку позивача та його представника в судові засідання 02.12.2022 року та 17.01.2023 року суд визнає зловживанням процесуальними правами.

Приймаючи дане рішення, суд виходить з того, що позивачем та його представником на вказані дати не надходило будь-яких заяв та документів, які б свідчили про поважність причин їх неявки до суду.

При цьому, суд бере до уваги, що у вказаних умовах суд, з метою забезпечення доступу до правосуддя, у тому числі й позивача, здійснює судочинство, а позивач та його представник своїх обов"язків не виконує.

Відтак, неявка позивача та його представника в судові засідання 02.12.2022 року та 17.01.2023 року свідчить про те, що вказані учасники двічі підряд не з`явились в судове засідання без поважних причин.

За змістом ст. 210 ЦПК України, суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації в Україні з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, строк дії якого триває по теперішній час.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Згідно зі статтею 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Статтею 130 ЦПК України передбачено, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії. У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення. Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Відповідно до частин першої, третьої статті 131 ЦПК Україна учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі N 465/205/17 (провадження N 61-9536св21).

Суд, з урахуванням фактичних обставин, вважає за неможливе розгляд справи без участі позивача, оскільки відсутність пояснень сторони перешкоджає суду ухвалити рішення у відповідності з вимогами ст.263 ЦПК України, а неявку позивача суд розцінює як не бажання бути учасником судового процесу.

За даних обставин, суд дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що неявка позивача перешкоджає вирішенню спору, останній не прибуває в судове засідання без поважних причин, у зв`язку з чим, позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись ст..ст. 43, 44, 201, 257, 259 260, ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Албот Ольга Михайлівна до ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа: приватний нотаріус Покровського районного нотаріального округу Молодняк Ольга Володимирівна - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали не був вручений у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складений 07.02.2023 року.

Суддя О.В. Здоровиця

17.01.2023