____________________________________________________________________________
Справа № 206/2243/22
Провадження № 2/947/1014/23
Київський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - Гниличенко М.В.
при секретарі - Тіщенко О.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Одеси у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариство «Державний ощадний банк України» в особі філії - Дніпропетровське обласне управління АТ «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, суд -
Ухвалою Самарського районного суду м.Дніпропетровська від 24.10.2022 року цивільну справу за позовом Акціонерного товариство «Державний ощадний банк України» в особі філії - Дніпропетровське обласне управління АТ «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором передано за підсудністю Київському районному суду м.Одеси.
Відповідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.12.2022 року вищевказану справу було передано судді Гниличенко М.В.
Відповідно до ч.2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження.
Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 21.12.2022 року справа була відкрита за правилами спрощеного позовного провадження, передбаченого ст.ст.274-279 ЦПК України, оскільки підпадає під ознаки малозначної справи, з повідомленням /викликом/ сторін за наявними у справі матеріалами.
Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду повідомлялись належним чином у порядку ст.ст.128, 131 ЦПК України.
Представник позивача Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Дніпропетровське обласне управління АТ «Державний ощадний банк України» Юріна В.О. до судового засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, через канцелярію суду надав заяву, якою позовні вимоги підтримала, просила задовольнити, не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_1 до судового засідання не з`явився, належним чином повідомлявся, причини неявки суду невідомі.
Відповідно до ч.11 ст.128 ЦПК України, відповідач зареєстроване місце проживання/перебування/ якого невідоме, викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про розгляд справи.
З відповіді відділу адресної довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області від 17.12.2022 року на запит суду повідомлено, що відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованим по м.Одесі та Одеської області не значиться./а.с.90/
За наслідком невстановленого зареєстрованого місця проживання відповідача, виклики відповідача здійснювались через оголошення на веб-сайті судової влади.
Згідно з ч.2 ст. 282 ЦПК України, розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.
Згідно з ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
На підставі викладеного, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи, за згодою представника позивача.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
Судом встановлено, що 20.01.2021 року між Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» в особі філії - Дніпропетровське обласне управління АТ «Державний ощадний банк України» та ОСОБА_1 на підставі Заяви на встановлення /збільшення/ відновлювальної кредитної лінії (Кредиту) було укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки)./а.с.10-11/ .
Згідно п.3.1. Заяви, вказана заява є двостороннім правочином клієнта та банку, невід`ємною частиною Договору і містить індивідуальну частину Договору в розумінні Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» щодо послуги (фінансової операції): кредитування (кредитна послуга).
Згідно з п.3.3. Заяви, підписанням цієї заяви клієнт ініціює одержання встановлення/збільшення кредиту на споживчі потреби, погоджується з умовами користування кредитом відповідно до умов Договору та підтверджує укладення між ним та банком Кредитного договору з істотними умовами кредитування, викладеними в цій Заяві (зокрема, розміром кредиту) та в Договорі, зокрема кредит встановлюється на картковий рахунок № НОМЕР_2 з можливим максимальним розміром 250 000,00 грн. Зі строком кредитування до дати закінчення строку дії платіжної картки. Процентна ставка за користування кредитними коштами складає 38% річних.
Відповідно до п.3.4 Заяви, порядок та умови надання (встановлення) та збільшення /зменшення/ кредиту, у тому числі в межах максимального ліміту кредитування, а також інших умов кредитування, визначаються Договором.
Відповідно до п.2 п.4.1 заяви, підписанням цієї заяви позичальник підтвердив своє бажання щодо отримання кредиту та усвідомлення того, що укладаї договір в повному обсязі з урахуванням всіх його складових, зокрема банківського рахунку, договору банківського вкладу (депозиту), кредитного договору, умови яких викладені в особливій частині договору, та усвідомлює правові наслідки укладення таких договорів.
Згідно п.п.4-1,4.5 Заяви підписанням цієї заяви ОСОБА_1 підтверджує, що ознайомлений з Умовами користування кредитною лінією(Кредитом), Паспортом споживчого кредиту, Таблицею сукупної вартості Кредиту, згідно вимог діючого законодавства, що вони йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення, а також, ознайомлений із переліком доступних послуг, згідно умов Договору. Крім того, банк до умов Договору має право зменшувати або збільшувати позичальнику розмір ліміту кредитування в односторонньому порядку, в тому числі здійснювати перерозподіл ліміту кредитування.
На підтвердження вимог позовної заяви позивачем до справи було надано розрахунок заборгованості та виписку по картковому рахунку клієнта ОСОБА_1 за № НОМЕР_2 у період з 20.01.2021року по 12.07.2022 року, які було досліджено судом. /а.с.14-27/.
Отже, між сторонами виникли зобов`язальні правовідносини, в тому числі і ті, що витікають з кредитного договору. Проте, встановлені Договором терміни повернення наданого кредиту (основної суми) та терміни сплати відсотків за кредит позичальником не дотримувались.
Положенням ч. 1 ст. 634 ЦК України встановлено, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Відповідно до ч. 2. ст. 639 ЦК України, якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.
Згідно ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Статтею 207 ЦК України не передбачено вичерпного переліку таких документів, тому окрім листів та телеграм можуть використовуватися і інші засоби зв`язку, наприклад електронний або інший інтернет/SMS-pecypc.
Частиною 2 статті 638 ЦК України передбачено, що договір укладається шляхом пропозиції (оферти) однієї сторони укласти договір і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною, тому акцептуючи пропозицію Банку Відповідач підписом у Заяві про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг визнає та погоджується на запропоновані Банком умови користування послугами Банку.
Відповідно до ст.629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Частина 2 ст.1054 ЦК України передбачено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 глави 71 (ст. 1046-1053) ЦК України.
Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Стаття 526 ЦК України встановлює, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно з положеннями ст.ст. 530, 612 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Згідно п.1.18.1 Розділу XXII Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (надалі - «ДКБО»), затвердженого постановою правління AT «Ощадбанк» від «05» серпня 2015 р. № 694 (в редакції станом на 15.01.2020 року, яка діяла на день підписання Заяви про приєднання), за користування Кредитом Клієнт зобов`язаний сплачувати Банку проценти в порядку та розмірах, визначених в Заяві на встановлення відновлюваної кредитної лінії (Кредиту) та в Додатку № 1 до Договору, - в разі зміни умов кредитування згідно пункту 11.1.3. Розділу XX Договору. У випадку, передбаченому в Заяві на встановлення відновлюваної кредитної лінії (Кредиту), Клієнт зобов`язаний щомісячно (у терміни, передбачені для сплати процентів) здійснювати часткове повернення Кредиту шляхом сплати суми обов`язкового щомісячного платежу, якщо це вимагається умовами надання Кредиту.
У разі несплати вищезазначених платежів у визначений розрахунковий період, сума заборгованості, яка підлягала погашенню, наступного робочого дня переноситься на відповідні рахунки для обліку простроченої заборгованості.
Відповідно до п.1.23 ДКБО, будь-яке невиконання клієнтом умов Договору породжує у банка право достроково відкликати кредит, а у клієнта створює обов`язок достроково погасити заборгованість за кредитом в повному обсязі та сплатити всі інші платежі, передбачені Договором.
Відповідно до ч. 1 ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.
Згідно п. 9.1 розділу IX ДКБО, за невиконання або несвоєчасне, не в повному обсязі виконання клієнтом зобов`язання перед банком у розмірі та в строки, передбачені Кредитним договором, банк має право нараховувати на суми прострочених платежів та стягувати пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який нараховується пеня, за кожен день прострочення, починаючи з дня, коли відповідна сума мала бути сплачена, до дати фактичної її сплати.
Крім того, відповідно до ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Відповідно до ст.525 ЦК України, не допускається одностороння відмова від виконання зобов`язання, крім випадків, передбачених законом або договором.
Стаття 526 ЦК України встановлює, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
Згідно з положеннями статей 530, 612 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Згідно зі ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові в разі порушення боржником зобов`язання.
Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання, відповідно до ч. 2 ст. 549 ЦК України.
Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання, відповідно до ч. 3 ст. 549 ЦК України.
Відповідно до статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
В порядку ст.141 Цивільного процесуального кодексу України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню також судовий збір в сумі 2481,00 грн., сплачений позивачем під час звернення з даним позовом до суду.
Керуючись ст.ст. 4, 10, 13, 76, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 1048, 1054 ЦК України, суд -
Позовні вимоги позовом Акціонерного товариство «Державний ощадний банк України» в особі філії - Дніпропетровське обласне управління АТ «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором- задовольнити.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Повний текст рішення складено та підписано 14.02.2023 року.
Суддя Гниличенко М. В.