1Справа № 335/8392/18 2/335/11/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2023 року м. Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Рибалко Н.І., за участі секретаря судового засідання Огнев`юк Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Запоріжжі в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного Акціонерного Товариства "Запоріжжяобленерго" про визнання правочину недійсним,

ВСТАНОВИВ:

19.07.2018 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ПАТ "Запоріжжяобленерго", у якому просить визнати недійсним правочин здійснений рішенням комісії ПАТ "Запоріжжяобленерго", на підставі акту бригади контролерів від 29.05.2017 та оформленим протоколом №617 від 22.06.2017 та стягнути з відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати.

Позовні вимоги мотивовано тим, що 29.05.2017 року до позивача в будинок, який належить йому на праві приватної власності та розташований за адресою: АДРЕСА_1 , прибули контролери ПАТ "Запоріжжяобленерго" та повідомили позивача про самовільне підключення та одразу почали складати акт про порушення №00141475, в якому зазначили про нібито самовільне підключення електропроводки до електромережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, підключення електророзетки поза приладом обліку. Точки самовільного підключення по фазному та нульовому проводам знаходяться на ввідному проводі у стіні в будинку, до вхідних клем засобу обліку. Контролер, який знімає покази приладів обліку, не мав можливості виявити таке порушення. Порушення було демонтовано, лічильник перепломбовано.

22.06.2017 рішенням комісії ПАТ "Запоріжжяобленерго", оформленого протоколом №617 від 22.06.2017, було визнано правомірним складання акту про правопорушення №00141475 та за формулою 2.7 п.3.1.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року, проведений розрахунок, за яким позивачу, як споживачу, нарахований обсяг недооблікованої електроенергії, об`ємом 15 612 кВт.ч. на суму 23 657,30 грн.

Позивач зазначає, що він не знав про існування даної розетки, не здійснював дій, направлених на безоблікове споживання електроенергією та не порушував правил користування нею, та вважає, що акт ПКЕЕН від 29.05.2017 складено контролерами енергопостачальника з численними правопорушеннями, оскільки підчас складання зазначеного акту не були залучені свідки, не сфотографовано місце порушення, не описано, що розетка знаходилась під штукатуркою та шпалерами, а також не вірно зазначено переріз до самовільного підключення, а саме: замість дійсного 1,5 кв.мм. зазначено 2.5. кв.мм., що у свою чергу призвело до невірного нарахування обсягу недооблікованої електроенергії.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 24.07.2018 позовну заяву ПАТ "Запоріжжяобленерго" прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, сторонам по справі надано строк для подання заяв по суті справи.

18.10.2018 на адресу суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого ПАТ «Запоріжжяобленерго» заперечує проти задоволення позову та просить суд відмовити у задоволенні позивних вимог ОСОБА_1 .

В обґрунтування заперечень зазначено, що між ПАТ «Запоріжжяобленерго» та ОСОБА_1 існують правовідносини, що виникли на підставі укладеного договору про користування електричною енергією від 19.06.2012 за адресою: АДРЕСА_1 . При обстеженні вищезазначеного будинку рейдовою бригадою 29.05.2017 року було виявлено порушення ПКЕЕН. Споживачем ОСОБА_1 , який є власником будинку, здійснено самовільне підключення електропроводки до електромережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, підключення електророзетки поза приладом обліку. Точки самовільного підключення по фазному та нульовому проводам знаходяться на ввідному проводі у стіні в будинку, до вхідних клем засобу обліку. Контролер, який знімає покази приладів обліку, не мав можливості виявити таке порушення. Порушення було демонтовано, лічильник переопломбовано, а споживачу надано рекомендацію встановити цільний провід та встановити виносну шафу обліку. В день складання акту про порушення, споживачу було вручено, особисто під підпис, акт технічної перевірки. Акт про порушення позивач підписав та надав пояснення.

Також зазначає, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» не займається розшуком причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками, а виявляє факт порушення відповідно до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення та фіксує його актом про порушення, що в подальшому дає право проводити розрахунок відповідно до Методики та згідно вказаних параметрів, які вказані в акті, для нарахування вартості не облікованої електричної енергії.

Посилання позивача по справі на висновки відділу Держенергонагляду в листі від № 02/10-4165 від 20.07.2017, є лише рекомендацією та не містить правових норм та не є обов`язковими для ПАТ «Запоріжжяобленерго» та суду, оскільки носять роз`яснювальний, рекомендаційний та інформаційний характер. Обстеження електропроводки проводилось (06.06.2017) інженером ОСОБА_2 від ТОВ «Запорізьке пусконалагоджувальне підприємство» не в день виявленого порушення, і в наданому висновку не зазначено матеріал проводу, то підстави для перерахування відсутні.

Згідно результатів проведення вимірів параметрів схеми електропостачання на дату складання акта (29.05.2017) самовільне підключення здійснено з використанням проводів двох одножильних, які прокладено приховано та найменша поперечна площа перерізу проводів, що вказані в схемі, становить 2.5 мм, матеріал проводу - мідь, про що зазначено в акті № 00141209 від 29.05.2017. Тому, дане порушення передбачено підпунктом 5 пункту 3.1 Методики. У такому випадку, період нарахування здійснюється відповідно до підпункту б, пункту 3.3 Методики, згідно з яким у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж електропостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більш сумарної кількості днів за 12 календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Окрім того, представник відповідача зауважує, що позивачем по справі не зазначено, який саме правочин він оспорює і з чим саме не погоджується.

17.01.2019 до суду надійшла заява позивача про уточнення позовних вимог (вх. №2371) у якій позивач уточнив позовні вимоги та просить суд визнати недійсним рішення комісії ПАТ «Запоріжжяобленерго» з розгляду акту бригади контролерів № 00141209 від 29.05.2017 про порушення Правил користування електричною енергією, на підставі якого позивачу нарахована вартість не облікованої електричної енергії у сумі 23 657,30 грн. та оформленої протоколом засідання комісії №617 від 22.06.2017.

Ухвалою суду від 08.04.2019 року провадження у справі зупинено до набрання законної сили судовим рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя по цивільній справі № 335/9775/18 за позовом ОСОБА_1 до ПАТ "Запоріжжяобленерго" про визнання правочину недійсним.

08.12.2022 ухвалою суду поновлено провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ПАТ "Запоріжжяобленерго" про визнання правочину недійсним. Призначено судове засідання у справі на 30.01.2023 року, з повідомленням (викликом) сторін, яке у зв`язку із неявкою представника ПАТ "Запоріжжяобленерго" відкладено на 09.03.2023.

Позивач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив, разом з тим в матеріалах справи містяться заяви про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання подав заяву про розгляд справи за відсутності представника ПАТ "Запоріжжяобленерго", проти задоволення позовних вимог заперечу у повному обсязі, з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

На підставі досліджених письмових доказів, судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ПАТ "Запоріжжяобленерго" постачає електричну енергію споживачам та, відповідно до облікової бази даних, за адресою: АДРЕСА_1 , що є місцем реєстраційного обліку позивача ОСОБА_1 , відкрито особовий рахунок за № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 .

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 27.09.2021 (головуючий суддя Воробйов А.В.) встановлено, що Договір на користування електричною енергією №551801228 від 19.06.2012 між ОСОБА_1 та ПАТ "Запоріжжяобленерго" не укладався.

Відповідно до Акту про порушення №00141475 від 29.05.2017, під час обстеження рейдовою бригадою будинку за адресою: АДРЕСА_1 , о/р № 551801228, було виявлено порушення п.42, п.48 ПКЕЕН. Споживачем ОСОБА_1 , який є власником будинку, здійснено самовільне підключення електропроводки до електромережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, підключення електророзетки поза приладом обліку. Точки самовільного підключення по фазному та нульовому проводам знаходяться на ввідному проводі у стіні в будинку, до вхідних клем засобу обліку. Контролер, який знімає покази приладів обліку, не мав можливості виявити таке порушення. Порушення було демонтовано, лічильник переопломбовано, а споживачу надано рекомендацію встановити цільний провід та встановити виносну шафу обліку. В день складання акту про порушення, споживачу було вручено, особисто під підпис, акт технічної перевірки. Акт про порушення позивач підписав та надав пояснення.

Згідно з протоколу №617 від 22.06.2017 засідання комісії ПАТ "Запоріжжяобленерго", комісією був розглянутий акт про правопорушення №00141475 від 29.05.2017 року відносно ОСОБА_1 , прийнято рішення про правомірність складання акту №00141475 про правопорушення та за формулою 2.7 п.3.1.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006, проведений розрахунок, за яким позивачу, як споживачу нарахований обсяг недооблікованої електроенергії об`ємом 15 612 кВт.ч. на суму 23 657,30 грн.

Протокол засідання комісії з розгляду Актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення ОСОБА_1 підписав, копію акту отримав.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваний прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.

Згідно абзацу 10 пункту 9 рішення Конституційного Суду України від 30 січня

2003 року № 3-рп/2003 правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Відповідно до частини першої, другої, третьої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Так, за положенням ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

У статті 16 ЦК України визначений загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів, а також зазначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Варто враховувати, що законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст. ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Оскільки положення Конституції України та Конвенції мають вищу юридичну силу (ст.ст. 8, 9 Конституції України), а обмеження матеріального права суперечать цим положенням, порушення цивільного права чи цивільного інтересу підлягають судовому захисту і у спосіб, не передбачений законом, зокрема ст. 16 ЦК України, але який є ефективним засобом захисту, тобто таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням.

Відповідно до ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживач несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією, що затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Органом державного регулювання діяльності в електроенергетиці є національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (ст.11 Закону України «Про електроенергетику»).

Згідно із п.53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (далі ПКЕЕН), якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Пунктами 6 та 7 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122 (далі Порядок), встановлено, що у разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку. Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку.

Згідно п.6.42 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ 31.07.1996 року № 28 (далі Правила НКРЕ), споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі задоволення судом скарги споживача постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) скасовує відповідний акт про порушення.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта, визначення розміру коштів, належних до оплати, здійснення платежів вирішуються у судовому порядку (п.6.43 Правил НКРЕ).

Враховуючи вищевикладене, суд приходить висновку про можливість оскарження споживачем рішення комісії з метою захисту своїх прав та обов`язків, оскільки останнє тягне за собою негативні наслідки для нього.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів № 1357 від 26 липня 1999 року (далі - ПКЕЕН) та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, затвердженою постановою НКРЕ України №562 від 04 травня 2006 року (далі Методика).

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

Відповідно до п 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно із п. 42 ПКЕЕН споживач зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Відповідно до частини другої статті Закону України «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є, в тому числі, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо.

Пунктом 37 ПКЕЕН електропостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. Згідно з пунктом 38 цих Правил енергопостачальник зобов`язується проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживачів відповідно до затверджених графіків.

Пунктом 48 ПКЕЕН передбачено відповідальність споживача за порушення Правил, в тому числі, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п.53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

В силу ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.4 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно положень ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Як встановлено судом, у будинку за адресою: АДРЕСА_1 виявлено наступне порушення ПКЕЕН: самовільне підключення електропроводки до електромережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, підключення електророзетки поза приладом обліку. Точки самовільного підключення по фазному та нульовому проводам знаходяться на ввідному проводі у стіні в будинку, до вхідних клем засобу обліку. При контрольному огляді та без спеціальних технічних засобів, дане порушення виявити неможливо. Порушення продемонстровано споживачу. Порушення виявлено за допомогою ідентифікатора прихованого проводу «Дятел».

Акт про порушення №00141475 від 29.05.2017 містить всі необхідні дані, що передбачені п.4.6 Методики, а саме: параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.

При цьому, Акт підписано трьома представниками енергопостачальника у присутності споживача ОСОБА_1 , який також підписав Акт, а тому він є дійсним та розцінюється судом, як належний та допустимий доказ у справі.

При цьому, при розгляді №00141475 від 29.05.2017, комісія дійшла правильного висновку, що підлягає стягненню з ОСОБА_1 сума в рахунок відшкодування завданої шкоди, розмір якої розраховано за дванадцять місяців.

Так, відповідно до ч.3, 4 п. 53 ПКЕЕН розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останньої технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики.

Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення правил користування електричною енергією споживачами регламентується розділом 3 Методики.

Відповідно до підпункту 5 пункту 3.1. Методики вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

За змістом підпункту «б» пункту 3.3. Методики у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснено самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявленню порушення, та до дня усунення порушення.

З огляду на наведене, якщо споживач допустив самовільне підключення поза приладом обліку прихованою електропроводкою, а представники постачальника електричної енергії не мали можливості виявити таке підключення під час проведення контрольного огляду засобу обліку, то розрахунок збитків здійснюється за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявленню порушення, та до дня усунення порушення.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) вказано, що «приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів[…] адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів».

Матеріалами справи підтверджено, що 29.05.2017 працівники ПАТ "Запоріжжяобленерго" склали акт серії №00141475 про виявлення у споживача ОСОБА_1 порушення ПКЕЕН, які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду засобу обліку не мали можливості виявити, а тому відповідно до Методики розмір відшкодування шкоди повинен розраховуватись за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявленню порушення, та до дня усунення порушення.

Посилання позивача ОСОБА_1 на висновки відділу Держенергонагляду в листі від № 02/10-4165 від 20.07.2017 є помилковими, оскільки лист, на який посилається позивач, не містить правових норм, має рекомендаційний і інформаційний характер, та підлягає оцінці в сукупності з іншими доказами, відповідно до правил статті 89 ЦПК України.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 26 березня 2020 року у справі №265/8521/17.

Отже, розмір збитків вірно визначено у сумі 23 657,30 грн. і доводи споживача щодо невірного застосування Методики фактично зводяться до вільного тлумачення його положень.

Аналізуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що в межах даного предмета спору доказуванню підлягають обставини пов`язані з конкретним порушенням Правил користування електричною енергією, а дослідженню і оцінці підлягають такі докази, зокрема як: акт порушення, протокол засідання комісії, розрахунок суми збитків.

Саме дотримання умов та порядку складання Акту про порушення відповідно до вищезазначених Правил може бути належною підставою для прийняття рішення про притягнення особи, яка порушила такі Правила, до відповідальності.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що рішення комісії ПАТ "Запоріжжяобленерго", оформлене протоколом № 617 від 22.06.2017, відповідає обставинам справи, а отже визнанню недійсним та скасуванню не підлягає, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню, оскільки не знайшли свого підтвердження та законного обґрунтування.

Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Зважаючи на те, що в задоволенні позову відмовлено, витрати на судовий збір суд покладає на позивача.

Керуючись ст. ст. 2, 3, 4, 7, 10, 12, 13, 76-82, 89, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Публічного Акціонерного Товариства "Запоріжжяобленерго" про визнання недійсним рішення комісії ПАТ «Запоріжжяобленерго» з розгляду акту бригади контролерів № 00141209 від 29.05.2017 про порушення Правил користування електричною енергією, на підставі якого нарахована вартість не облікованої електричної енергії у сумі 23 657,30 грн. та оформленої протоколом засідання комісії №617 від 22.06.2017 - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі у 30-денний строк з дня проголошення судового рішення, апеляційної скарги. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Дата складання повного тексту рішення: 13.03.2023 року.

Інформація про учасників справи відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 265 Цивільного процесуального кодексу України:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач Публічне акціонерне товариство "Запоріжжяобленерго", , юридична адреса: м. Запоріжжя, вул. Сталеварів буд. 14.

Суддя Н.І. Рибалко