КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження № 22-ц/824/4604/2023 Доповідач в суді апеляційної інстанції - Яворський М.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Яворського М.А.,

суддів: Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

за участю секретаря - Владімірової О.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 01 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Альфа-Банк», державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» м. Київ Тарасенка Ігоря Миколайовича, треті особи : приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Русанюк Золтан Золтанович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чайка Ірина Григорівна, про визнання незаконними дій державного реєстратора, скасування реєстрації речового права та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до АТ «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Альфа-Банк», державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» м. Київ Тарасенка І.М. про визнання незаконними дій державного реєстратора, скасування реєстрації речового права та зобов`язання вчинити дії, відповідно до якого просила: визнати незаконними дії державного реєстратора КП «Реєстраційне бюро» м. Київ Тарасенка І.М. щодо реєстрації права власності на трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 за АТ «Укрсоцбанк»; скасувати реєстрацію речового права, а саме: права власності на вказану квартиру за АТ «Укрсоцбанк» на підставі Іпотечного договору № 02-10/1956 від 12 липня 2006 року, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Мироник О.В. за №3735, вчинену державним реєстратором КП «Реєстраційне бюро» м. Київ Тарасенка І.М. у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; поновити відомості в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про право власності ОСОБА_1 на вказану вище квартиру; судові витрати покласти на відповідачів.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 01 липня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій вказує, що позивачка повідомлялась про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення смс-повідомлень на мобільний номер НОМЕР_1 , що належить її представнику адвокату Підлісному В.О. та підтверджується відомостями з реєстру адвокатів.

Разом з тим, вказує, що з початку березня 2022 року зв`язок з адвокатом Підлісним В.О. позивачкою втрачено, оскільки він мобілізований до лав Збройних сил України.

Натомість, ОСОБА_1 заяв про надсилання їй смс-повідомлень не писала, свій мобільний номер не вказувала й матеріали справи таких заяв не містять, а сама позивачка, починаючи з 07 березня 2022 року, у зв`язку з повномасштабним вторгненням рф на територію України, разом з родиною виїхала за межі України та перебуває в місті Гобельсбург, Муніципалітет Лангелойс, Республіка Австрія.

Відтак, належним чином отримувати інформацію про дату та час призначення судових засідань по даній справі не могла.

Враховуючи наведене, просить скасувати ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 01 липня 2022 року, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відзив на апеляційну скаргу на адресу апеляційного суду не надходив.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, не з`явився в судові засідання, які були призначені на 27 січня 2021 року, 14 березня 2022 року, 23 травня 2022 року, а також 01 липня 2022 року. Таким чином, керуючись положеннями пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд першої інстанції залишив подану позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду.

Апеляційний суд не може погодитись із вказаним висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону ухвала суду першої інстанції не відповідає з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина 1 статті 4 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст.12 ЦПК України).

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ч.3 ст.13 ЦПК України).

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Частиною другою статті 198 ЦПК Українипередбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

За змістом частини першої, другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Виходячи зі змісту вказаних процесуальних норм, підготовче провадження має бути проведено протягом встановлених строків, а неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК Українисвідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове, а не підготовче засідання.

Подібні за змістом висновки викладені в постановах Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі № 756/15271/17, від 11 березня 2020 року у справі №761/8849/19, від 10 лютого 2021 року у справі № 598/2250/19.

З матеріалів справи вбачається, що в листопаді 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до АТ «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Альфа-Банк», державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» м. Київ Тарасенка І.М. про визнання незаконними дій державного реєстратора, скасування реєстрації речового права та зобов`язання вчинити дії, відповідно до якого просила: визнати незаконними дії державного реєстратора КП «Реєстраційне бюро» м. Київ Тарасенка І.М. щодо реєстрації права власності на трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 за АТ «Укрсоцбанк»; скасувати реєстрацію речового права, а саме: права власності на вказану квартиру за АТ «Укрсоцбанк» на підставі Іпотечного договору № 02-10/1956 від 12 липня 2006 року, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Мироник О.В. за №3735, вчинену державним реєстратором КП «Реєстраційне бюро» м. Київ Тарасенка І.М. у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; поновити відомості в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про право власності ОСОБА_1 на вказану вище квартиру; судові витрати покласти на відповідачів (а.с.1-40, т.1).

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 15 листопада 2019 року було відкрито провадження у даній справі й справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Призначено дату та час підготовчого засідання на 24 січня 2020 року (а.с.42-43, т.1).

Судову повістку про виклик до суду на 24 січня 2020 року було направлено ОСОБА_1 12 грудня 2019 року, проте конверт із вкладенням та рекомендованим повідомленням повернувся на адресу районного суду без вручення із відміткою про причини повернення «адресат відсутній» (а.с.49-50, т.1).

Відповідно до протоколу судового засідання від 24 січня 2020 року по справі було оголошено перерву до 16 квітня 2020 року й представник позивача розписався про те, що він повідомлений про вказану дату судового засідання (а.с.84-85, т.1).

Відповідно до довідки секретаря судового засідання від 16 квітня 2020 року сторони в судове засідання не з`явились й по справі оголошено перерву до 01 липня 2020 року (а.с.92, т.1).

Судову повістку про виклик до суду на 01 липня 2020 року було направлено ОСОБА_1 17 квітня 2020 року (а.с.96, т.1).

Відповідно до протоколу судового засідання від 01 липня 2020 року по справі оголошено перерву у зв`язку із залученням третіх осіб до 01 жовтня 2020 року й представник позивача розписався в розписці про те, що повідомлений про вказану дату наступного судового засідання (а.с.135-137, т.1).

Відповідно до довідки секретаря судового засідання від 01 жовтня 2020 року вбачається, що справа була знята із розгляду у зв`язку із перебуванням головуючого судді на лікарняному. Розгляд справи було відкладено на 08 грудня 2020 року й представник позивача розписався в розписці про те, що повідомлений про вказану дату наступного судового засідання (а.с.140-141, т.1).

Відповідно до протоколу судового засідання від 08 грудня 2020 року по справі оголошено перерву у зв`язку із витребуванням доказів до 15 лютого 2021 року й представник позивача розписався в розписці про те, що повідомлений про вказану дату наступного судового засідання (а.с.191-192, 195 т.1).

Відповідно до довідки секретаря судового засідання від 01 жовтня 2020 року вбачається, що справа була знята із розгляду у зв`язку із перебуванням головуючого судді на лікарняному. Розгляд справи було відкладено на 19 квітня 2021 року (а.с.196, т.1).

Судову повістку про виклик до суду на 19 квітня 2021 року було направлено ОСОБА_1 16 лютого 2021 року (а.с.202, т.1).

Відповідно до довідки секретаря судового засідання від 19 квітня 2021 року сторони в судове засідання не з`явились й справу було відкладено до 19 липня 2021 року (а.с.206, т.1).

Судову повістку про виклик до суду на 19 липня 2021 року було направлено ОСОБА_1 20 квітня 2021 року (а.с.207, т.1).

Відповідно до протоколу судового засідання від 19 липня 2021 року по справі було оголошено перерву до 08 листопада 2021 року (а.с.214, т.1).

Судову повістку про виклик до суду на 08 листопада 2021 року було направлено ОСОБА_1 19 липня 2021 року (а.с.216, т.1).

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 11 листопада 2021 року було прийнято дану цивільну справу до розгляду після повторного автоматизованого розподілу судових справ та призначено підготовче засідання на 27 січня 2022 року (а.с.230-231, т.1).

Судову повістку про виклик до суду на 27 січня 2022 року було направлено ОСОБА_1 29 листопада 2021 року (а.с.232, т.1).

Відповідно до довідки секретаря судового засідання від 27 січня 2022 року сторони в судове засідання не з`явились й справу було відкладено до 14 березня 2022 року (а.с.239, т.1).

Судову повістку про виклик до суду на 14 березня 2022 року було направлено ОСОБА_1 28 січня 2022 року (а.с.240, т.1).

Відповідно до довідки про доставку електронного листа судову повістку на 14 березня 2022 року було надіслано ОСОБА_1 на її електронну адресу (а.с.244, т.1).

Відповідно до довідки секретаря судового засідання від 14 березня 2022 року справу було знято з розгляду у зв`язку із військовою агресією рф проти України. Розгляд справи призначено на 23 травня 2022 року (а.с.245, т.1).

Судову повістку про виклик до суду на 23 травня 2022 року було направлено ОСОБА_1 15 березня 2022 року (а.с.246, т.1).

Відповідно до довідки секретаря судового засідання від 23 травня 2022 року сторони в судове засідання не з`явились й справу було відкладено до 01 липня 2022 року (а.с.1, т.2).

Судову повістку про виклик до суду на 01 липня 2022 року було направлено ОСОБА_1 23 травня 2022 року (а.с.2, т.2).

Відповідно до довідки про доставку SMS, судову повістку ОСОБА_1 про судове засідання, призначене на 01 липня 2022 року було надіслано на мобільний номер НОМЕР_2 (а.с.12-14, т.2).

Відповідно до довідки секретаря судового засідання від 01 липня 2022 року сторони в судове засідання не з`явились (а.с.15, т.2).

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 01 липня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України (а.с.16-18, т.2).

Системний аналіз матеріалів справи дає підстави для висновку, що суд першої інстанції дійшов до помилкового висновку про наявність правових підстав для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 у зв`язку із повторною неявкою позивача саме у підготовче судове засідання, а не в судове засідання, що суперечить положенням статті 257 ЦПК України.

Крім того, з матеріалів справи також вбачається, що ні позивач, ні її представник не писали заяв про направлення їм поштової кореспонденції на їх засоби мобільного зв`язку.

Згідно частини третьої статті 8 Конституції України звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Право на справедливий судовий розгляд також закріплено Міжнародним пактом про громадянські і політичні права та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (частина перша статті 6). Право на справедливий судовий розгляд охоплює і право кожного на доступ до правосуддя. У доктрині Європейського суду з прав людини та його практиці «право на суд» передбачено, зокрема, що особа повинна мати доступ до незалежного, неупередженого та компетентного суду.

У своєму рішенні в справі «Голдер проти Сполученого Королівства», 1975 року суд відзначив: «Було б неприйнятним, на думку Суду, якби ч. 1 ст. 6 детально визначала процесуальні гарантії сторонам у судовому провадженні, не забезпечивши, насамперед, того, без чого користування такими гарантіями було б неможливим, а саме: доступу до суду. Характеристики «справедливості, публічності та оперативності судового провадження були б марними за відсутності судового провадження». Тож право на доступ до правосуддя має дуже важливе значення і без сумніву його необхідно вважати засадою.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції безпідставно залишив позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду у зв`язку з неявкою позивача в підготовчі судові засідання, призначені на 27 січня 2021 року, 14 березня 2022 року, 23 травня 2022 року та 01 липня 2022 року.

Ухвала Деснянського районного суду міста Києва від 01 липня 2022 року підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд , -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , задовольнити.

Ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 01 липня 2022 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів із дня складення повного судового рішення шляхом подачі скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 23 лютого 2023 року.

Головуючий суддя : М.А.Яворський

Судді: Т.Ц.Кашперська В.О.Фінагеєв