Номер провадження 2/754/1484/23 Справа №754/8897/22
02 лютого 2023 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Саламон О.Б.
з участю секретаря судового засідання Рябенка В.О.
розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -
Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.
В обґрунтування вимог позову зазначено про те, що позивач є наймачем кв. АДРЕСА_1 . Окрім позивача в спірній квартирі зареєстровані та проживають діти позивача: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а також відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , котрі є дітьми ОСОБА_2 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Згідно рішення виконавчого комітету Дніпровської районної ради народних депутатів 24.12.1981 видано ордер № 285 на спірну квартиру на сім`ю з 4 осіб: ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , матір позивача - ОСОБА_8 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , та зведену сестру позивача - ОСОБА_2 , померлу ІНФОРМАЦІЯ_1 . При цьому, позивач вказує на те, що ОСОБА_2 в 2006 році разом з синами, котрі є відповідачами по справі покинула місце проживання та реєстрації та виїхала у невідомому напрямку. Відповідачі в спірній квартирі не проживають, кореспонденцію не отримують, особистих речей в квартирі не мають, не сплачують комунальні послуги та не утримують квартиру, однак відмовляються в добровільному порядку знятись з реєстрації. У зв`язку з викладеним, позивач просить суд визнати відповідачів такими, що втратили право користування жилим приміщенням, а саме кв. АДРЕСА_1 .
Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 06.10.2022 відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження.
22.12.202 ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання, постановлено закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті.
Позивач у судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи сповіщені належним чином, до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує щодо ухвалення заочного рішення по справі.
Відповідачі в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлені належним чином за зареєстрованим місцем проживання.
Суд вважає за необхідне розглянути справу без участі відповідачів, виходячи з вимог ст.128 ЦПК України та рішення Конституційного суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011, згідно яких в разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема, позовна заява), вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, що відповідає ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Стаття 263 ЦПК України регламентує, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Згідно зі ст.ст. 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.
Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню за таких підстав.
Судом встановлені такі факти та їх правовідносини.
24.12.1981 виконавчий комітет Дніпровської районної ради народних депутатів надав ордер № 285 гр. ОСОБА_6 на житлове приміщення - кв. АДРЕСА_1 на сім`ю у складі: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,, ОСОБА_8 , ОСОБА_2 (а.с.15).
У відповідності до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 17.04.2009, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.10).
ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 30.07.2019 (а.с.16).
Згідно з інформації Реєстру територіальної громади АДРЕСА_2 зареєстровані наступні особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с.29).
При цьому ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є дітьми позивача, що підтверджується відповідними свідоцтвами про народження. (а.с.8-9).
Як зазначено позивачем у 2006 році відповідачі зі своєю матір`ю ОСОБА_2 покинули спірну квартиру, та виїхали у невідомому напрямку.
Згідно з Актом обстеження житлових умов сім`ї, складеного та затвердженого19.09.2022 Начальником ЖЕК № 301, зазначено про те, що у двокімнатній квартирі за адресою: АДРЕСА_2 фактично проживають 4 (чотири) особи, а саме ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 . При цьому вказано, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстровані, але не проживають у зазначеній квартирі. (а.с.45).
У відповідності до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 від 07.04.2010, громадянин ОСОБА_1 є чоловіком позивача ОСОБА_1 (а.с.20).
Також, згідно Акту від 19.09.2022, складеному ОСОБА_9 ,, ОСОБА_10 та засвідченого ОСОБА_11 про те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_5 по АДРЕСА_2 не проживають. (а.с.46).
Відповідачі також не несуть жодних обов`язків по утриманню житла за вказаною адресою, не сплачують комунальні послуги, що покладає на позивача тягар матеріальної відповідальності по оплаті комунальних послуг.
Як зазначає позивач, відповідачам не чинилось перешкод в користуванні спірною квартирою, при цьому останні добровільно залишили спірну квартиру, забравши всі свої речі.
Відповідно ст. 71 ЖК України передбачає, що у разі відсутності наймача або членів його сім`ї у житловому приміщенні понад шість місяців, він втрачає право користування ним.
Статтею 72 ЖК України визначено, що визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Згідно ст. 107 ЖК України у разі вибуття наймача та членів його сім`ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім`ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.
Відповідно до роз`яснень, викладених в п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року (з наступними змінами) «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 ЖК України) необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. У разі їх поважності (перебування у відрядженні; у осіб, які потребують догляду; внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.
Вищевикладені обставини свідчать про те, що відповідач не проживає у квартирі за місцем реєстрації та не має наміру там проживати, оскільки проживає за іншою адресою, а отже є підстави для визнання її такою що втратила право користування квартирою АДРЕСА_3 .
Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.
Керуючись ст. ст. 71, 72, 107 ЖК України, ст.ст. 2, 4, 12, 76-81, 89, 133, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме кв. АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Позивач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП невідомо, місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП невідомо, місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення складено 09.02.2023.

Суддя О.Б. Саламон