УХВАЛА

17.02.2023 суддя Городоцького районного суду Львівської області Ференц О.І., вивчивши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю органу опіки та піклування в особі Городоцької міської ради Львівської області про визначення місця проживання неповнолітньої дитини з батьком, -

встановила:

На розгляді Городоцького районного суду Львівської області в порядку спрощеного позовного провадження знаходиться цивільна справа № 441/206/23 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді від 01.02.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного з повідомленням сторін.

10.02.2023 на адресу суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю органу опіки та піклування в особі Городоцької міської ради Львівської області про визначення місця проживання неповнолітньої дитини з батьком, в якій просить визначити місце проживання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з батьком ОСОБА_1 .

Перевіривши матеріали цивільної справи № 441/206/23 за позовом ОСОБА_2 та матеріали зустрічної позовної заяви відповідача ОСОБА_1 , оцінивши наведені відповідачем підстави для прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, приходжу до такого висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

У відповідності до вимог цієї ж статті зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 13.03.2019 у справі № 916/3245/17 зазначила, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема, коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Крім того, згідно висновку Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 у справі № 910/2987/18 взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, тобто підстави їх виникнення є такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

З аналізу змісту положення ст. 193 ЦПК України вбачається, що зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову, тобто заявлена відповідачем до позивача у справі самостійна позовна вимога для сумісного її розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

При винесенні ухвали про об`єднання позовів в одне провадження суд повинен вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов`язаність і доцільність спільного розгляду зустрічного та первісного позовів.

З аналізу обох заявлених позовів вбачається, що такі не є взаємопов`язаними за своїм предметом та однорідними, зумовлюють самостійний предмет їх доказування, з`ясування відмінних обставин, що регулюються різними нормами матеріального права. Крім цього, у справах про визначення місця проживання дитини обов`язковою є участь представника органу опіки та піклування, надання відповідного висновку, що суттєво затягне розгляд справи та істотно розширить предмет доказування.

На переконання суду спільний розгляд заявлених сторонами позовів не сприятиме оперативному вирішенню спору, істотно розширить предмет доказування та коло учасників у справі, а задоволення зустрічного позову, в свою чергу, не може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

З огляду на викладене, беручи до уваги, що заявлені первісний та зустрічний позови не є пов`язаними між собою за предметом, зважаючи на зміст заявлених у зустрічному позові позовних вимог, рішення у справі за первісним позовом не виключає можливість задоволення позову за зустрічними позовними вимогами і навпаки, суд не вбачає підстав для об`єднання позовних вимог за первісним та зустрічним позовами, а отже у прийнятті зустрічного позову необхідно відмовити.

При цьому, відповідачу ОСОБА_1 слід роз`яснити, що він не позбавлений можливості звернутись до суду із позовом у загальному порядку.

Керуючись ст. 193, 260, 261 ЦПК України,

постановила:

Відмовити відповідачу ОСОБА_1 в прийнятті зустрічної позовної заяви до ОСОБА_2 за участю органу опіки та піклування в особі Городоцької міської ради Львівської області про визначення місця проживання неповнолітньої дитини з батьком.

Вищевказану зустрічну позовну заяву разом із доданими до неї матеріалами повернути відповідачу ОСОБА_1 , а копію такої долучити до матеріалів справи.

Роз`яснити ОСОБА_1 право на звернення до суду із зазначеним позовом в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Львівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ференц О.І.