РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2023 року

м. Рівне

Справа № 569/43/22

Провадження № 22-ц/4815/180/23

Рівненський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді : Гордійчук С. О.,

суддів: Боймистука С.В., Шимківа С.С.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Приватне підприємство "Колорит-Земсервіс", державний реєстратор Великоомелянської сільської ради Насанович Наталія Анатоліївна, Друга Рівненська державна нотаріальна контора в особі нотаріуса Костюкової Оксани Олексіївни

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження в м. Рівне апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Сокаля І.М. на ухвалу Рівненського міського суду Рівненської області від 02 серпня 2022 року, ухваленого в складі судді Бучко Т.М., дата складання повного тексту рішення не вказана, у справі №569/43/22

в с т а н о в и в :

У січні 2022 року ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ПП "Колорит-Земсервіс", державний реєстратор Великоомелянської сільської ради Насанович Наталія Анатоліївна, Друга Рівненська державна нотаріальна контора в особі нотаріуса Костюкової Оксани Олексіївни про визнання права власності на земельну ділянку.

Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 02 лютого

2022 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

20 липня 2022 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про зміну предмета позову шляхом доповнення позовних вимог новими, в якій просила суд визнати недійсною біржову угоду від 09 серпня 2006 року, на підставі якої відбувся перехід права власності на земельну ділянку, кадастровий номер :01:068:0373, та скасувати державну реєстрацію права власності на вказану ділянку ОСОБА_2 (1/2 частка) і ОСОБА_3 (1/2 частка).

Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 02 серпня

2022 року у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 про прийняття до розгляду заяви про зміну предмета позову відмовлено та вказану заяву повернуто ОСОБА_1 , оскільки позивач одночасно змінила предмет та підстави первісного позову і фактично пред`явила новий позов.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, позивач посилається на порушення норм процесуального права, просить його скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Вказує, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, що вимоги у заяві про зміну предмета позову є відмінними та не пов`язані з первинною вимогою про визнання недійсними, оскільки не врахував, що скасування біржової угоди призведе і до скасування переходу права власності від ОСОБА_4 до ОСОБА_5 та від ОСОБА_5 до відповідачів. А на момент подання позовної заяви не було відомо про оформлення права власності на земельну ділянку на підставі біржової угоди укладеної між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з ч. 2 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37 40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи те, що в апеляційному порядку оскаржується ухвала про повернення позовної заяви позивачеві (п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України), розгляд апеляційної скарги здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Статтею 352 ЦПК України передбачено, що підставами апеляційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частин 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення суду таким вимогам відповідає.

Судом встановлено, що позовній заяві від 04 січня 2022 року позивач як на підставу пред`явленого позову посилалась на незаконне привласнення відповідачами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 земельної ділянки з кадастровим номером :01:068:0373, яка була приватною власністю її покійного чоловіка ОСОБА_4 . При цьому стверджувала, що майно, яке належало ОСОБА_4 , який був співзасновником (співучасником) ПП «Колорит-Земсервіс» було без волі власника та спадкоємця власника (позивача) розділено між двома учасниками ПП «Колорит-Земсервіс». Враховуючи порушення відповідачами її прав як спадкоємця, позивач просила суд визнати право власності на спірну земельну ділянку.

20 липня 2022 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про зміну предмета позову шляхом доповнення позовних вимог новими, в якій просила суд визнати недійсною біржову угоду від 09 серпня 2006 року, на підставі якої відбувся перехід права власності на земельну ділянку, кадастровий номер :01:068:0373, та скасувати державну реєстрацію права власності на вказану ділянку ОСОБА_2 (1/2 частка) і ОСОБА_3 (1/2 частка).

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Таким чином, заяву позивача про зміну предмета або підстав позову, можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно в її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісно підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Дана правова позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 22.07.2021 у справі №910/18389/20.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань), виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, суд повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

При поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

За приписами частини шостої статті 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Убачається, що доповнюючи предмет позову новими вимогами про скасування біржової угоди та скасування державної реєстрації права власності відповідачів з підстав незаконного набуття попередніми власниками права власності на спірну земельну ділянку на підставі нікчемної угоди, позивач фактично пред`явила новий позов, оскільки обґрунтувала свої вимоги іншими обставинами, ніж були вказані у первісній позовній заяві.

В свою чергу, колегія суддів зауважує, що після звернення до суду з новим позовом позивачка не позбавлена права пред`явити клопотання про об`єднання справ та розгляд позовів в одному провадженні.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції про повернення позивачу заяви про зміну предмета позову у цивільній справі.

Таким чином, колегія суддів не вбачає порушень судом першої інстанції норм процесуального права при постановленні оскаржуваної ухвали та підстав для її скасування.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 268, 369, 374, 375, 383, 384, 389 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Сокаля І.М. залишити без задоволення.

Ухвалу Рівненського міського суду Рівненської області від 02 серпня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 02 лютого 2023 року.

Головуючий :

Судді :