КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

06 лютого 2023 року м. Київ

[1]

Київський апеляційний суд у складі судді Немировської О.В., перевіривши виконання вимог ст.ст. 354 - 357 ЦПК України по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Мельник Марина Володимирівна про визнання житлового будинку та земельної ділянки особистою приватною власністю чоловіка, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Мельник Марини Володимирівни, про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Обухівського районного суду Київської області від 22 вересня 2022 року,

встановив:

рішенням Обухівського районного суду Київської області від 22 вересня 2022 року у задоволенні первісного позову було відмовлено, а зустрічний позов задоволено частково, встановлено факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнано за ОСОБА_2 право власності на частку у спільному майні подружжя. Не погоджуючись з рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

При зверненні до суду з апеляційною скаргою апелянтом було подано клопотання, у якому він просив зменшити розмір судового збору до 2 000 грн., посилаючись на незадовільний матеріальний стан.

На підтвердження вказаних обставин скаржник надав до суду інформаційну довідку з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків станом на 14 грудня 2022 року, з якої вбачається, що ОСОБА_1 доходів з 4 кварталу 2021 року не отримував.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги з доданими документами до неї, а також клопотання про зменшення розміру сплати судового збору, суд дійшов висновку, що клопотання задоволенню не підлягає за таких підстав.

Частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до частини 2 цієї ж статті Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, згідно статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Відповідно до вимог вказаної статті відстрочення або розстрочення сплати, зменшення або звільнення від сплати судового збору можливе за відповідним клопотанням сторони за наявності зазначених умов.

Надані до суду докази не можуть однозначно свідчити про неможливість сплати скаржником судового збору у встановленому законом розмірі. Зі змісту наданої довідки вбачається відсутність інформації про доходи ОСОБА_1 .. За його твердженням він не має жодних доходів, що вочевидь не відповідає дійсності, оскільки доказів про те, що він перебуває на утриманні в будь-яких осіб до суду не надано.

Матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що скаржник перебуває на обліку як безробітній або є непрацездатною особою. Апелянтом не було надано і доказів про те, що в нього відсутнє рухоме та нерухоме майно, за рахунок якого він може отримувати доходи. Самі по собі дані про відсутність доходу, з якого сплачуються податки, не свідчать про дійсний матеріальний стан ОСОБА_1 .

За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність підстав для зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.6 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 % ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Частиною 3 ст. 6 закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру, а у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 21 постанови №10 Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, у разі якщо в апеляційному або касаційному порядку оскаржується судове рішення, яке прийнято за наслідками розгляду первісного і зустрічного позовів, то якщо заявник не згоден із таким рішенням у частині розгляду вимог за обома зазначеними позовами, судовий збір має сплачуватися ним так само з урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічного позовів.

Зі змісту скарги вбачається, що апелянт оскаржує рішення суду в частині вирішення як первісних, так і зустрічних позовних вимог майнового та немайнового характеру, а тому і судовий збір має бути сплачений у відповідних частинах за встановленими ставками.

У зв`язку з цим апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з встановленням апелянту строку для усунення недоліку - сплати судового збору в розмірі 23 227 грн. грн. 83 коп. на платіжні реквізити: отримувач коштів ГУК у Києві/Соломян.р-н/22030101; код отримувача (за кодом ЄДРПОУ) 37993783; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0026010; код класифікації доходів бюджету 22030101.

Керуючись ст.ст. 356-357, 185 ЦПК України, суд

ухвалив:

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору за подачу апеляційної скарги на рішення Обухівського районного суду Київської області від 22 вересня 2022 року - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Обухівського районного суду Київської області від 22 вересня 2022 року залишити без руху.

Встановити апелянту п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліку апеляційної скарги, зазначеного в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити апелянту, що в разі не усунення недоліку у встановлений строк, його апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

№ справи: 372/1805/19

№ апеляційного провадження: 22-ц/824/3601/2023

Головуючий у суді першої інстанції: Потабенко Л.В.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.