Справа № 282/607/22
Провадження № 2/282/21/23
У Х В А Л А

Іменем України

03 лютого 2023 року

смт.Любар

Любарський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді - Носача В.М.,

за участю секретаря судового засідання - Демчук В.І.,

проводячи судове засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах неповнолітніх ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , представник позивачів адвокат Гіщинський Ігор Юрійович, до Акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» (приватне) про відшкодування шкоди, заподіяної смертю фізичної особи,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Любарського районного суду перебуває вищевказана цивільна справа.

Позивачі та їх представник у судове засідання не з`явилися, в матеріалах справи міститься заява представника позивача про проведення судового розгляду за відсутності позивачів та їх представників.

Окрім того, 02.02.2023 року на адресу суду надійшла заява представника позивачів про уточнення позовних вимог.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлялись вчасно та належним чином, подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи на період дії військового стану.

Неявка учасників процесу, належним чином повідомлених про час та місце проведення судового засідання не є перешкодою для вирішення процесуального питання щодо прийняття до розгляду заяви про уточнення позовних вимог.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Розглянувши заяву представника позивачів про уточнення позовних вимог, суд виходить з наступного.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, які передбачені ЦПК України, зокрема повернення позовної заяви на підставі ч.6 ст.185 ЦПК України.

Із змісту частин 2, 3 статті 49 ЦПК України вбачається, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову - це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Крім того, загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Відповідно до правового висновку, що викладений у постанові Верховного Суду по справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Таким чином, позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Одночасна зміна підстав і предмету позову не допускається.

Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені окремо новою позовною заявою у відповідності з вимогами ЦПК України.

З системного аналізу вищевикладених правових норм вбачається, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну як предмета, так і підстави позову, суд повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Як вбачається з поданої представником позивачів заяви про уточнення позовних вимог, представник позивача фактично зміним предмети позову щодо щодо позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , та вказав на нові обставини щодо підстав їх задоволення.

Таким чином, уточнена позовна заява є фактично поданням окремого нового позову позивачем ОСОБА_5 , з одночасно відмовою від позовних вимог ОСОБА_1 , що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви в якості збільшення чи зменшення розміру заявлених позовних вимог.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що правові підстави для прийняття уточненої позовної заяви відсутні, у зв`язку з чим, суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті заяви, що подана представником позивачів, оскільки за такою заявою заявляються вимоги, які є повністю новими відносно позивача ОСОБА_5 , що не є за своїм змістом збільшенням розміру позовних вимог, а також суперечить положенням ч.3 ст. 49 ЦПК України, оскільки є новою позовною заявою, яка викладена у новій редакції та яка за своїм змістом містить в собі одночасну зміну предмету і підстав позову, що не передбачено процесуальним законом.

Наслідком відмови у прийнятті уточненої позовної заяви є повернення такої заяви позивачу.

Керуючись ст. 49, 197, 198, 200, 259-260 ЦПК України , суд

ПОСТАНОВИВ:

У прийнятті заяви представника позивачів адвоката Гіщинського Ігоря Юрійовича про уточнення позовних вимог відмовити та повернути її заявнику.

Відкласти судове засідання на 09 год. 00 хв. 22.03.2023.

Про час та місце судового засідання повідомити сторони.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В.М. Носач