справа 278/363/23
У Х В А Л А

02 лютого 2023 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Євген Татуйко, розглянувши заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду із зазначеною заявою, оглянувши яку приходжу до висновку, що підстав для відкриття провадження у справі, на даний час, немає, а заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Так, предметом вказаного спору є визнання земельної ділянки та житлового будинку особистою приватною власністю позивачки. Разом з тим, заявницею вказано ціну позову у розмірі 23037 гривень та зазначено, що така ціна визначена виходячи із вартості вказаних об`єктів нерухомості на момент їх придбання.

Відповідно до приписів п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Абзацом першим статті 3 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" визначено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Стаття 5 вище вказаного закону визначає, що суб`єктами оціночної діяльності є: суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності, та у складі яких працюють оцінювачі. Права, обов`язки та відповідальність суб`єктів оціночної діяльності встановлюються цим та іншими законами.

Згідно абзацу 9 частини 2 статті 7 Закону України " Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"проведення оцінки майна є обов`язковим за рішенням суду.

Із матеріалів справи вбачається, що спірне майно придбано позичкою 28 травня 2009 року, тобто більше аніж за 13 років до моменту пред`явлення даного позову. Виходячи з наведеного, заявниці слід надати суду інформацію щодо реальної вартості об`єктів спірної нерухомості на момент звернення останньої до суду із даною позовною заявою.

Окрім цього, оскільки на момент постановлення даного судового акту встановити дійсну вартість ціни позову не вбачається за можливе, то і здійснити перевірку правильності сплати судового збору при зверненні до суду, а також визначити вид позовного провадження, за правилами якого слід здійснювати розгляд даної справи, також неможливо.

Суд зауважує, що відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Позивач при зверненні до суду із даним позовом сплатила 992,40 гривень судового збору. Однак, враховуючи наведене, суд вказує, що заявниці необхідно: зазначити ціну позову у позовній заяві, надати суду інформацію щодо вартості спірного об`єкта нерухомості і, у випадку перевищення 1% вартості вказаного об`єкта нерухомості суми сплаченого судового збору, доплатити судовий збір за розгляд даної цивільної справи виходячи із вартості зазначеної земельної ділянки у порядку Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову.

Згідно ч. 2 ст. 4 вище вказаного закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Приписи абз. 3 ст. 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2023 рік" вказують на те, що прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2023 року становить 2684 гривня.

Платiжнi реквізити для перерахування (доплати) судового збору:

Отримувач коштів ГУК у Жит.обл/Житомир.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0006196

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський районний суд Житомирської області (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладені вище обставини суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ч. 1 ст. 185 ЦПК України, --

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву залишити без руху з наданням п`ятиденного строку для усунення недоліків зазначених в даному рішенні з дня отримання його копії.

Роз`яснити заявнику, що у випадку неусунення зазначених недоліків заява вважається неподаною та повертається авторові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Євген Татуйко