Справа № 522/9019/22
Провадження № 2/522/2027/23
06 березня 2023 року Приморський районний суд міста Одеси в складі:
головуючого судді Свяченої Ю.Б.,
за участю секретаря судового засідання Янчевої К.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Одесі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому вказує, що 07 лютого 2014 року між ним та відповідачем ОСОБА_2 укладено шлюб, який був зареєстрований Кіровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис № 31. Від даного шлюбу мають дітей - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спільне життя з відповідачем не склалося. На даний час шлюбні відносини припинені. Спільне господарство разом не ведуть. Подальше сумісне життя і збереження сім`ї вважає неможливим та таким, що суперечить його інтересам, у зв`язку з чим просить суд розірвати шлюб.
Ухвалою суду від 21 вересня 2022 року відкрито провадження у справі, судовий розгляд справи визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження. Крім того сторонами запропоновано надати пояснення по суті справи та усі наявні в них докази.
Позивач в судове засідання не з`явився, надав заяву, відповідно до якої позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Розгляд справи просив проводити за його відсутністю.
Відповідач у судове засідання не з`явилась, про день, місце та час розгляду справи повідомлена належним чином. Клопотань та заяв до суду не надходило.
З урахуванням ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи у відсутності відповідача, на підставі наявних у справі доказів, проти чого позивач не заперечує.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом установлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 07 лютого 2014 року укладено шлюб, який зареєстрований Кіровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, про що складено відповідний актовий запис № 31, та видано свідоцтво про одруження (повторно) серії НОМЕР_1 . Після одруження дружині присвоєне прізвище « ОСОБА_6 ».
Згідно зі свідоцтвом про народження (виданого повторно) серії НОМЕР_2 , виданим Амур-Нижньодніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, сторони є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спору про його місце проживання немає.
Згідно зі свідоцтвом про народження (виданого повторно) серії НОМЕР_3 , виданим Амур-Нижньодніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, сторони є батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спору про його місце проживання немає.
Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе та суперечить інтересам Позивача. Шлюбні відносини між позивачем та відповідачем припинені, спільне господарство не ведеться.
Загальна декларація прав людини у ч. 2 ст. 16 містить положення, за яким шлюб може укладатися тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються, а за ст. 23 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, жоден шлюб не може бути укладений без вільної і цілковитої згоди тих, що одружуються.
За аналогією можливо зробити висновок, що й подальше існування сім`ї як добровільного союзу у разі відсутності добровільної згоди чоловіка чи жінки на такий союз - сім`ю - шлюб, не може мати місце, а також, приймаючи бажання й право одного з них розірвати шлюб не може бути незаконно порушене або одного з подружжя не можливо насильно, без його волі змусити перебувати у таких зареєстрованих як шлюб відносинах.
Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії реєстрації шлюбу. Добровільність шлюбу, тобто наявність вільної згоди, - це його довічна риса. Саме добровільністю шлюбу зумовлена можливість його розірвання.
Відповідно до ст. 51 Конституції України та ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
За ч. 3 ст. 109 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.
За таких обставин суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя суперечить інтересам сторін та унеможливлює їх примирення, тож позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими.
Керуючись ст. 51 Конституції України, ст. ст. 76-81, 206, 258, 263, 265, 266 ЦПК України, ст. ст. 110, 112,114 СК України, суд -,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що зареєстрований 07 лютого 2014 року Кіровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис № 31, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 07 лютого 2014 року.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вважати розірваним у день набрання чинності цим рішенням.
Відповідно ч. 2 ст. 115 Сімейного кодексу України копію рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до Приморського районного у місті Одесі відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Рішення суду може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Свячена Ю.Б.

06.03.2023