КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Колдіна О.О.
Апеляційне провадження № 22-ц/824/5010/2023
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження

02 лютого 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Мережко М.В.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Савченка С.І., перевіривши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 20 жовтня 2022 року про залишення позову без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договорів купівлі-продажу частково недійсними, визнання покупцем за договорами купівлі-продажу,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 20 жовтня 2022 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погодившись із такою ухвалою, позивач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргуіз пропуском строку на апеляційне оскарження.

Вивчивши матеріали справи, суд доходить висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження з таких підстав.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалу було постановлено 20 жовтня 2022 року за відсутності учасників справи.

Як видно із матеріалів справи, представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Величко М.М. отримав копію оскаржуваної ухвали 23 листопада 2022 року на свою електронну адресу, що підтверджується відповідною довідкою про доставку електронного листа (т. 2, а.с.183).

Ухвалу було направлено на електронну адресу адвоката «ІНФОРМАЦІЯ_1», яку він вказував у всіх поданих до суду процесуальних документах та з якої неодноразово направляв кореспонденцію на електронну адресу суду.

Верховний Суд у постанові від 30 листопада 2022 року по справі № 759/14068/19 дійшов висновку: якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Апеляційну скаргу подано до суду 05 січня 2023 року, тобто, поза межами п`ятнадцятиденного строку з дня отримання копії (строку, протягом якого особа має право на поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду в силу вимог закону).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 січня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху, та надано апелянтам строк для усунення недоліків (звернення до суду із заявою про поновлення строку із зазначенням поважних причин пропуску строку) - десять днів з дня отримання копії ухвали.

На виконання вимог вказаної ухвали 31 січня 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Величко М.М. направив на електронну адресуКиївського апеляційного суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження. У заяві апелянт як на поважну причину пропуску строку посилається на введення в Україні воєнного стану. Вказує, що ухвала суду не могла бути направлена на його електронну адресу 23 листопада 2022 року у зв`язку з ракетним обстрілом міста Києва в цей день. Стверджує, що копію оскаржуваної ухвали апелянт отримав на поштову адресу лише 21 січня 2023 року. Зазначає, що адвокат Величко М.М. є також представником інших осіб у численних кримінальних провадженнях, що зобов`язує його брати участь у відповідних судових засіданнях.

Питання поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення строку на касаційне оскарження, адже такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Такі висновки відповідають викладеним в ухвалі Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 21 липня 2022 року у справі №127/2897/13-ц.

Посилання адвоката Величка М.М. на неможливість направлення йому копії ухвали судом 23 листопада 2022 року відхиляються судом, оскільки не підтверджені жодними доказами та не є загальновідомими факти оголошення повітряної тривоги в місті Києві та відсутності електроенергії в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва протягом всього робочого дня 23 листопада 2022 року.

Більше того, адвокат Величко М.М. у клопотанні про ознайомлення з матеріалами справи зазначає, що 24 листопада 2022 року йому стало відомо про залишення позовної заяви без розгляду (т. 2, а.с. 185).

Отже, адвокату Величку М.М. як представнику ОСОБА_1 було відомо про наявність ухвали Голосіївського районного суду м. Києва від 20 жовтня 2022 року принаймні з 24 листопада 2022 року. Після чого він звертався до суду із заявою про ознайомлення з матеріалами справи та не був позбавлений можливості подати апеляційну скаргу на ухвалу суду.

Колегія суддів також звертає увагу, що питання оприлюднення судових рішень у Єдиному державному реєстрі судових рішень врегульоване Законом України від 22 грудня 2005 року № 3262-IV «Про доступ до судових рішень». Ознайомлення із судовими рішеннями у Єдиному державному реєстрі судових рішень є одним із способів реалізації права громадян на доступ до судових рішень.

Ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 20 жовтня 2022 року було оприлюднено у Єдиному державному реєстрі судових рішень 16 листопада 2022 року і учасники справи не були позбавлені можливості ознайомитись із її змістом у такий спосіб (після того, як їм стало відомо про існування вказаної ухвали).

Апеляційний суд також не вважає поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження захист адвокатом інших осіб та його зайнятість у інших судових провадженнях.

За таких обставин, апеляційний суд доходить висновку, що зазначені адвокатом Величком М.М. підстави пропуску строку на апеляційне оскарження не є поважними.

Отже, вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 24 січня 2023року виконані не були, а саме - заява про поновлення строку на апеляційне оскарження не містить посилання на наявність поважних причин пропуску цього строку.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Європейський суд з прав людини також зазначає, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючивикладене, суд дійшов висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ч.1 ст. 358 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 20 жовтня 2022 року відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: