КОМСОМОЛЬСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
Справа № 534/961/22
Провадження № 2/534/695/22
У Х В А Л А

24 січня 2023 року м. Горішні Плавні

Комсомольський міський суд Полтавської області

в складі головуючого судді Морозова В.Ю.

за участю секретаря судового засідання Циганко М.А.

представника позивача ОСОБА_1 ,

третьої особи ОСОБА_2 ,

представника третьої особи Бордюга С.Д.,

відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом Органу опіки та піклування до ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , третя особи ОСОБА_2 , в інтересах малолітніх дітей ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Комсомольського міського суду Полтавської області перебуває вище зазначена цивільна справа.

У судовому засіданні 17.01.2023 відповідач ОСОБА_3 звернулась до суду з проханням надати час для звернення до центру безоплатної вторинної правової допомоги з метою призначення їй адвоката, який би представляв її інтереси у справі № 534/961/22 провадження № 2/534/695/22.

24.01.2023 відповідачем ОСОБА_3 подано до суду письмове клопотання про перенесення судового засідання на іншу дату та час.

В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримала своє клопотання та надала суду пояснення.

Представник позивача та представник третьої особи заперечували проти задоволення клопотання відповідача, вважали, що воно містить ознаки зловживання процесуальними правами.

Третя особа поклалась на розсуд суду.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не прибув. Про день, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку. Причину неявки суду не повідомив.

Суд, в контексті клопотання відповідача ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи, дійшов наступних висновків.

Статтею 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згадана стаття ЦПК України не передбачає виключного переліку дій, що суперечать завданню цивільного судочинства і можуть бути визнані судом, як зловживання процесуальними правами.

Згідно з п. 2 ст. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_3 звенулась до центру безоплатної вторинної правової допомоги 23.01.2023 з відповідними документами, зверненням, які були прийняті уповноваженим представником ОСОБА_8 23.01.2023, що також підтверджується талоном про прийняття заяви про надання безоплатної вторинної правової допомоги до реєстраційного номеру звернення від 23.01.2023 № 2023-2682517.

Належних, допустимих та достатніх доказів неможливості звернутись у центру безоплатної вторинної правової допомоги у найближчий час після судового засідання, яке відбулось 17.01.2023 відповідачем не подано. Обставини, які перешкоджали ОСОБА_3 якомога швидше, починаючи з 17.01.2023, звернутись за правовою допомогою в установленому законом порядку, оголошені у поясненнях в судовому засіданні не доведені та суд вважає їх такими, вводять суд в оману і не відповідають дійсним обставинам.

Ураховуючи вище викладене, суд дійшов висновку, що відповідач ОСОБА_3 зловживала своїм процесуальним правом відповідача на представництво її інтересів в суді, вчинила дії з метою перешкоджання судочинству, зокрема розгляду судом цієї справи у розумні строки. ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням наведеного, а також, керуючись такими засадами як справедливість, розумність та співмірність, суд вважає за необхідне накласти на відповідача ОСОБА_3 штраф у розмірі одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч.9 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

В силу вимог ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік», станом на 1 січня 2023 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2684 грн.

Відповідно, розмір накладеного штрафу згідно цієї ухвали становить 2684 грн.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 44, 148, 260 ЦПК України, ст. 7 ст. 7 ЗУ «Про державний бюджет України на 2023 рік» суд -

У Х В А Л И В :

Визнати дії відповідача ОСОБА_3 , як зловживання процесуальними правами на представництво і її інтересів в суді та такими, що вчинені з метою перешкоджання судочинству, зокрема, розгляду судом цієї справи у розумні строки.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у дохід державного бюджету штраф у розмірі 1 (одного) розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн. 00 коп..

Ухвалу про стягнення штрафу може бути оскаржено в апеляційному порядку до суду вищої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення. Оскарження такої ухвали не перешкоджає розгляду справи.

Суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

Суддя В`ячеслав МОРОЗОВ

Повний текст ухвали суду виготовлено 30.01.2023.