КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Ратнікова В.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа №759/17357/22

20 січня 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Борисової О.В.

- Левенця Б.Б.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 09 грудня 2022 року, постановлену під головуванням судді Бабич Н.Д., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про захист прав споживачів, -

в с т а н о в и в:

28 листопада2022 року ОСОБА_1 звернувсядо Святошинського районного суду м. Києва з позовом до ФОП ОСОБА_2 про захист прав споживачів.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 05 грудня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про захист прав споживачів було залишено без руху.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 09 грудня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про захист прав споживачів повернуто позивачу.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, 12 грудня 2022 року позивач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ухвала Святошинського районного суду м. Києва від 09 грудня 2022 року постановлена з порушенням норм процесуального права.

Зазначає, що ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 05 грудня 2022 року його позовну заяву було залишено без руху для надання до суду доказів оплати судового збору та доказів відправки копії позовної заяви відповідачу.

Вказує на те, що 09 грудня 2022 року ним через канцелярію суду було подано заяву про усунення недоліків до якої він долучив копію позовної заяви з додатками для відповідача, проте, суд першої інстанції не звернув увагу на зазначені обставини та безпідставно повернув йому позовну заяву.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 ч. 1 ст. 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відзиву на апеляційну скаргу подано не було.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., обговоривши доводи апеляційної скарги, вивчивши наявні у справі докази, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 28 листопада 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до ФОП ОСОБА_2 про захист прав споживачів.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 05 грудня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про захист прав споживачів було залишено без руху.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без руху, суд першої інстанції зазначив, що позовна заява була подана в електронній формі через систему «Електронний суд», проте позивачем не додано до позовної заяви доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копії поданих до суду документів.

Позивачу було надано строк для усунення недоліків терміном у 5 днів з моменту отримання копії ухвали суду.

Відповідно до довідки Святошинського районного суду м. Києва про доставку електронного листа, позивач ОСОБА_1 отримав копію ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 05 грудня 2022 року - 06 грудня 2022 року на електронну пошту.

09 грудня 2022 року позивач ОСОБА_1 подав до Святошинського районного суду м. Києва заяву про усунення недоліків позовної заяви, до якої долучив копію позовної заяви для відповідача.

Зазначена заява була зареєстрована в Святошинському районному суді м. Києва 09 грудня 2022 року, вхідний номер 56734.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 09 грудня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про захист прав споживачів повернуто позивачу.

Повертаючи позовну заяву ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про захист прав споживачів, суд першої інстанції посилався на те, що ухвалою суду від 05 грудня 2022 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків , зазначених в ухвалі суду протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позову без руху. 06 грудня 2022 року позивачем отримана копія вказаної ухвали суду, проте, станом на 09 грудня 2022 року позивач недоліків позовної заяви не усунув.

Також суд першої інстанції зазначив, що із заяви про усунення недоліків вбачається, що позивач направив відповідачу на електронну адресу копію позовної заяви з додатками, проте ФОП ОСОБА_2 не є користувачем кабінету ЕС, що не може свідчити про виконання позивачем вимог ухвали суду від 05 грудня 2022 року, оскільки суд зазначав в ухвалі про необхідність направлення відповідачу позовної заяви з додатками листом з описом вкладення.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів погодитись не може з огляду на наступне.

Згідно вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

У відповідності з ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу або з підстав несплати судового збору, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без руху, суд першої інстанції вказав на необхідність усунення позивачем недоліків позовної заяви, а саме: надати докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів та надав позивачу строк для усунення вказаних недоліків позовної заяви терміном п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до довідки Святошинського районного суду м. Києва про доставку електронного листа позивач ОСОБА_1 отримав копію ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 05 грудня 2022 року - 06 грудня 2022 року на електронну пошту.

Згідно до вимог п.2 ч.6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Отже, останнім днем для усунення позивачем недоліків позовної заяви було 12 грудня 2022 року ( з урахуванням вихідних днів).

Заява про усунення недоліків позовної заяви була подана позивачем на адресу суду 09 грудня 2022 року. До вказаної заяви позивач ОСОБА_1 долучив копію позовної заяви для відповідача з додатками.

Отже, позивачем було вчасно направлено до суду першої інстанції заяву про усунення недоліків позовної заяви та виконано вимоги ухвали суду від 05 грудня 2022 року.

Відповідно до статті 129 Конституції України, суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права та застосовує засади судочинства, серед яких розумні строки розгляду справи судом, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

В Україні основоположним принципом судочинства згідно з Конституцією України та Законом України "Про судоустрій і статус суддів" є принцип верховенства права.

Статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Як вказано у Рішенні Конституційного суду України від 02 листопада 2004 року N 15-рп/2004, верховенство права - це панування права в суспільстві. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.

У практиці Європейського суду з прав людини зазначається, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (пункт 47 Рішення ЄСПЛ від 21 жовтня 2010 року у справі "Diya 97 проти України", справа N 19164/04).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (§ 59 рішення ЄСПЛ у справі "De Geouffre de la Pradelle v. France" від 16 грудня 1992 року, заява N 12964/87).

У § 36 рішення у справі "Bellet v. France" від 04 грудня 1995 року, заява N 23805/94, ЄСПЛ зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

За таких обставин, з огляду на те, що позивачем у встановлені строки було виконано вимоги ухвали Святошинського районного суду м.Києва від 05 грудня 2022 року про усунення недоліків позовної заяви, так як було подано до суду паперову копію позовної заяви з додатками для відповідача, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про повернення заяви позивачу, а доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції.

Згідно вимог ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Аналізуючи зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга позивача ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а ухвала Святошинського районного суду м. Києва від 09 грудня 2022 року підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381 - 382, 384 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 09 грудня 2022 року скасувати.

Справу за позовом ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про захист прав споживачів направити для продовження розгляду до суду першої інстанції

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини постанови, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту постанови.

Головуючий: Судді: