ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/4444/14-ц Провадження № 2-п/636/2/23
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 січня 2023 року Чугуївський міський суд Харківської області

в складі: головуючого судді Гуменного З.І.,

за участю секретаря судового засідання Шикової К.Р.,

розглянувши у відкритому засіданні в залі суду в м. Чугуєві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 29.01.2015 по справі № 636/4444/14-ц, в якій просить переглянути заочне рішення, скасувати його та призначити справу до розгляду у загальному порядку. В заяві заявник вказує, що з вищевказаним рішенням не згодна, оскільки рішення ухвалено без її участі, жодних листів, судових повісток, копій позовної заяви з доданими матеріалами від суду вона не отримувала та не знала про сам факт наявності справи та судових засідань, тому вважає, що заочне рішення було прийнято без належного повідомлення про місце, дату та час судового розгляду, тому заочне рішення необхідно скасувати. Також заявник зазначає, що позивачем не надано пояснення щодо суми заборгованості за кредитним договором в розмірі 15525,92 грн., а саме не надано пояснення щодо нарахування заборгованості по процентам, а також пені, штрафів, неустойки. Щодо пропуску строком подачі заяви про перегляд заочного рішення заявник вказує, що копію повного тексту судового рішення вона отримувала і про вказане рішення вона дізналась лише 10.01.2022 з ЄРДР, тому строки для подачі заяви про перегляд заочного рішення не пропущені, надавши заяву про поновлення строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення.

Також заявником подано клопотання про поновлення строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення, в якій вона посилалась на те, що до 24.12.2021 вона не знала і не могла ознайомитися з судовим рішенням.

Позивачем відзив на заяву про перегляд заочного рішення не надано, заяву про перегляд заочного рішення з доданими матеріалами отримано, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення, яке містить в матеріалах справи, про дату судового засідання повідомлений належним чином.

Заявник в судове засідання не з`явилася, про дату судового засідання повідомлена своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомила, заяву про проведення судового засідання без її участі не надала.

Дослідивши матеріали справи та додані до заяви про скасування заочного рішення докази, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що заочним рішенням Чугуївського міського суду Харківської області від 29.01.2015 по справі за позовом ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором стягнуто заборгованість за кредитним договором в розмірі 15525,92 грн. та судові витрати в сумі 243,60 грн. (а. с. 77-78).

Статтею 284 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

В заяві про перегляд заочного рішення заявник посилалася на те, що рішення ухвалено без її участі, жодних листів, судових повісток, копій позовної заяви з доданими матеріалами від суду вона не отримувала та не знала про сам факт наявності справи та судових засідань, тому вважає, що заочне рішення було прийнято без належного повідомлення про місце, дату та час судового розгляду.

Так, відповідач ОСОБА_1 в жодне з призначених судових засідань не з`явилася, однак про день та час розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином, шляхом направлення судових повісток, причини неявки суду не повідомила, заяви про відкладення судового засідання не подавала, що, відповідно до положень ст. 128 ЦПК України, вважається повідомленням належним чином.

Крім того, суд при відкритті провадження у справі перевірив місце реєстрації відповідача і, згідно повідомлення Чугуївського РВ ГУДМС України в Харківській області (а. с. 51), відповідач знята з реєстраційного обліку за адресою вказаною у позовній заяві та кредитному договорі. Згідно повідомлення адресно-довідкового бюро ГУ ДМС України в Харківській області від 18.11.2014, відповідач зареєстрована за адресою, яка збіглася з адресою, вказаною у позовній заяві та кредитному договорі (а.с. 53). Тому судом було прийнято рішення про відкриття провадження у справі за останньою відомою адресою проживання відповідача, відповідно до вимог ч. 10 ст. 28 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

З матеріалів справи вбачається, що при ухваленні заочного рішення в справі у суду були наявні всі умови, необхідні для заочного розгляду справи:

- неявка відповідача в судове засідання;

- належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання;

- відсутність поважних причин неявки відповідача в судове засідання;

- згода позивача на заочний розгляд справи.

Отже, вивчивши заяву відповідача про скасування заочного рішення, окрім нез`явлення відповідача в судове засідання, неповідомлення ним про причини своєї неявки, жодного доказу, який має істотне значення для правильного вирішення справи, не надано.

Згідно наданих виписок по особовим рахункам, з 20.09.2011 по 26.03.2014 ОСОБА_1 отримала кошти за кредитним договором, частково сплачувала кредит, відсотки та комісію, і остання сплата була 20.03.2012 (а.с. 10-12). Такі саме дані відображаються у розрахунку заборгованості, який доданий до позовної заяви (а.с. 14).

Вивчивши матеріали справи, судом встановлено, що відповідач, знявшись з реєстраційного обліку за адресою, вказаною у кредитному договору, 31.03.2012 і, сплативши останній раз заборгованість за кредитним договором 20.03.2012, перестала сплачувати кредит, про який вона знала, і змінивши адресу реєстрації не повідомили позичальника про це.

Тому твердження відповідача, що позивачем не надано пояснення щодо суми заборгованості за кредитним договором в розмірі 15525,92 грн., а саме пояснення щодо нарахування заборгованості по процентам, а також пені, штрафів, неустойки, безпідставні, оскільки у розрахунку заборгованості за кредитним договором розписані нарахування як заборгованості за кредитом, так і заборгованості за відсотками та комісією.

До того ж, суд зазначає, що після того, як відповідачу стало відомо про наявність судового рішення, вона не ознайомлювалась з матеріалами справи, навіть не отримала копію позовної заяви з додатками, яка знаходиться в матеріалах справи, тому її твердження про ненадання позивачем пояснень щодо суми заборгованості безпідставні.

Верховний суд України в своєму Узагальненні від 01.05.2007 «Практика ухвалення та перегляду судами заочних рішення у цивільних справах» встановив, що суди повинні дотримуватись таких умов проведення заочного розгляду справи:

1. Неявка відповідача в судове засідання;

2. Належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання;

3. Відсутність поважних причин неявки відповідача;

4. Відсутність клопотання відповідача про розгляд справи за його відсутності;

5. Відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи.

Лише за наявності всіх п`ятьох умов суд може провести заочний розгляд справи.

Відповідно до вказаного узагальнення Верховного Суду України, правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 232 ЦПК України, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причини і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, вивчивши заяву про скасування заочного рішення, окрім нез`явлення відповідача в судове засідання, неповідомлення ним про причини своєї неявки та ненадання ним відзиву на позовну заяву, жодного доказу, який має істотне значення для правильного вирішення справи, ним не надано.

У статті 224 ЦПК України, законодавець визначив, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Частиною другою цієї статті встановлено, що в разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Отже, заочне провадження є додатковою гарантією позивачеві від зловживання відповідачем процесуальними правами, усунення причин затягування процесу, дотримання судами строків розгляду справи.

Таким чином, при ухвалені рішення судом було ретельно перевірено повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи і надані докази, за формою та змістом заочне рішення відповідає вимогам, встановленими цивільним законодавством України, а тому воно не підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 3 ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Виходячи з обставин, викладених вище, недоведеності при подачі заяви про перегляд заочного рішення суду обставин, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд не знаходить підстав для задоволення заяви відповідача та перегляду заочного рішення суду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 209, 258-260, 287-289 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Чугуївського міського суду Харківської області по справі № 636/4444/14-ц (провадження № 2/636/192/15) від 29 січня 2015 року за позовом ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя