Провадження № 2/734/162/23 Справа № 734/1265/22
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

02 лютого 2023 року смт. Козелець

Козелецький районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді Іванюк Т.І.,

при секретарі Ієвлевій О.В.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Остерської міської ради та співвідповідача: ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини звернувся ОСОБА_1 , посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане 18.11.2010 року виконавчим комітетом Бірківської сільської ради Козелецького району Чернігівської області, актовий запис № 21.

ОСОБА_3 постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , і на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , мав слідуючий склад сім`ї: проживав один.

Після смерті ОСОБА_3 , відкрилася спадщина, до складу якої увійшли: три земельні ділянки з кадастровими номерами: :04:001:0111, :07:003:0255, :07:002:0186, що розташовані на землях Бірківської та Короп`ївської сільських рад Козелецького району Чернігівської області.

ОСОБА_3 за життя розпорядився своїм майном, склавши заповіт, посвідчений 04 листопада 2003 року секретарем виконкому Бірківської сільської ради Козелецького району Чернігівської області, зареєстрованого в реєстрі за № 72, відповідно до якого заповів усе своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що він матиме право за законом: ОСОБА_1 , тобто позивачу у справі.

Позивач у справі, ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3 . Спадкоємців, які претендують на вказану спадщину відсутні та ніхто на неї не претендує.

Упродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини, позивач у справі, ОСОБА_1 не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , оскільки не знав про наявність усього спадкового майна ОСОБА_3 , також у позивача були відсутні правовстановлюючі документи на вищезгадані земельні ділянки. Про наявність заповіту позивач дізнався нещодавно, випадково, коли перебирав документи покійного. Вказана причина є для ОСОБА_1 істотною і поважною.

З цієї причини позивачем у справі, ОСОБА_1 не подано вчасно заяву до державної нотаріальної контори про прийняття спадщини. З життєвого досвіду позивачу було відомо, що спадщина завжди приймалася, як правило шляхом фактичного вступу в управління спадковим майном, і що її можна потім оформити навіть через багато років. Однак, ОСОБА_1 не юридично обізнаний і не знав, що 01.01.2004 р. набрав чинності Цивільний кодекс України, яким не було вже передбачено механізм фактичного прийняття спадщини. На даний час отримати свідоцтво на спадщину позивач не може, оскільки пропустив строк для подачі заяви для прийняття спадщини. Саме це у 2022 році роз`яснила нотаріус у м. Остер і пояснила, що позивачу потрібно звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Незнання про наявність спадкового майна, відсутність правовстановлюючих документів (державних актів, заповіту) - саме це стало причиною і перешкодило позивачу у справі, ОСОБА_1 своєчасно звернутися до нотаріальної контори та призвело до порушення його права з приводу оформлення спадщини після смерті ОСОБА_3 , тому позивач змушений звернутися до суду за захистом свого особистого права для його відновлення.

Позивач в судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд справи за його відсутності. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі, судові витрати з відповідача просить не стягувати.

Відповідач у судове засідання не з`явився, надавши до суду письмову заяву у якій просить розгляд справи провести без його участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі та не заперечує проти їх задоволення судом.

Співвідповідач, ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, повідомлялась про дату, час та місце розгляду справи, однак судова повістка повернулась до суду з відміткою "за закінченням терміну зберігання", тому судом було розміщено оголошення про виклик до суду на офіційному сайті "Судова влада".

Згідно із ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Згідно із ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місця знаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

У зв`язку з чим, суд вважає за необхідне розглянути справу без участі відповідача, виходячи із вимог ст. 128 ЦПК України та рішення Конституційного суду України від 13.12.2011 року №17-рп-2011, згідно яких в разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаною в матеріалах справи (зокрема, позовна заява) вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

За таких обставин суд визнав за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України з причин неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, в разі визнання позовних вимог відповідачем суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи, що визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, суд дійшов наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане 18.11.2010 року виконавчим комітетом Бірківської сільської ради Козелецького району Чернігівської області, актовий запис № 21.

ОСОБА_3 постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , і на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 , мав слідуючий склад сім`ї: проживав один.

Після смерті ОСОБА_3 , відкрилася спадщина, до складу якої увійшли: три земельні ділянки з кадастровими номерами: :04:001:0111, :07:003:0255, :07:002:0186, що розташовані на землях Бірківської та Короп`ївської сільських рад Козелецького району Чернігівської області.

ОСОБА_3 за життя розпорядився своїм майном, склавши заповіт, посвідчений 04 листопада 2003 року секретарем виконкому Бірківської сільської ради Козелецького району Чернігівської області, зареєстрованого в реєстрі за № 72, відповідно до якого заповів усе своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що він матиме право за законом: ОСОБА_1 , тобто позивачу у справі.

Позивач у справі, ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3 . Спадкоємців, які претендують на вказану спадщину відсутні та ніхто на неї не претендує.

Упродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини, позивач у справі, ОСОБА_1 не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , оскільки не знав про наявність усього спадкового майна ОСОБА_3 , також у позивача були відсутні правовстановлюючі документи на вищезгадані земельні ділянки. Про наявність заповіту позивач дізнався нещодавно, випадково, коли перебирав документи покійного. Вказана причина є для ОСОБА_1 істотною і поважною.

З цієї причини позивачем у справі, ОСОБА_1 не подано вчасно заяву до державної нотаріальної контори про прийняття спадщини. З життєвого досвіду позивачу було відомо, що спадщина завжди приймалася, як правило шляхом фактичного вступу в управління спадковим майном, і що її можна потім оформити навіть через багато років. Однак, ОСОБА_1 не юридично обізнаний і не знав, що 01.01.2004 р. набрав чинності Цивільний кодекс України, яким не було вже передбачено механізм фактичного прийняття спадщини. На даний час отримати свідоцтво на спадщину позивач не може, оскільки пропустив строк для подачі заяви для прийняття спадщини. Саме це у 2022 році роз`яснила нотаріус у м. Остер і пояснила, що позивачу потрібно звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Незнання про наявність спадкового майна, відсутність правовстановлюючих документів (державних актів, заповіту) - саме це стало причиною і перешкодило позивачу у справі, ОСОБА_1 своєчасно звернутися до нотаріальної контори та призвело до порушення його права з приводу оформлення спадщини після смерті ОСОБА_3 , тому позивач змушений звернутися до суду за захистом свого особистого права для його відновлення.

Відповідно до відповіді наданої завідувачем Остерської державної нотаріальної контори Велігошею Л., встановлено, що спадкова справа щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , відкрита за № 124/2011, відповідно до якої:

21 квітня 2011 року ОСОБА_2 звернулась із заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_3 , 1928 року народження, зареєстроване місце проживання якого на день смерті АДРЕСА_1 . На день смерті спадкодавця залишилось спадкове майно: ощадна книжка, державні акти на землю серії ЯГ № 427816, ЯГ № 427817. Спадщину, яка залишилась після смерті батька, приймає.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Вивчивши надані сторонами докази, суд вважає можливим позов ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити, так як позивач із поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини. Тому, суд вважає необхідним визначити позивачу, додатковий строк у шість місяців для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст.ст. 1270 і 1272 ЦК України, ст.ст. 44, 128, 131, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

позов ОСОБА_1 до Остерської міської ради та співвідповідача: ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк протягом 6 (шести) місяців для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_3 .

Додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини обчислювати з дня набрання цим рішенням законної сили.

Судовий збір з відповідача не стягувати.

Рішення може бути оскаржене до Чернігівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення через Козелецький районний суд Чернігівської області.

Суддя: