У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2023 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючої судді Логойди І.В., за участю секретаря судового засідання Шовак А.О., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Ужгород мирову угоду у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в інтересах яких діє представник адвокат Колотуха Іван Олексійович, до ОСОБА_3 про визначення розміру частки в земельній ділянці, та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , про визначення розміру частки в земельній ділянці,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в інтересах яких діє представник адвокат Колотуха Іван Олексійович, звернулися до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до ОСОБА_3 про визначення розміру частки в земельній ділянці, згідно з яким просить визначити, що частка померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 в праві спільної сумісної власності на земельну ділянку з кадастровим номером: :10:001:0251 загальною площею 0,0890 га, за адресою у АДРЕСА_1 , становила .

Позовні вимоги мотивують наступним. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 . За життя набув у спільну сумісну власність разом із сестрою відповідачем по справі земельну ділянку з кадастровим номером: :10:001:0251 загальною площею 0,0890 га, за адресою у АДРЕСА_1 . Після смерті ОСОБА_1 спадкоємцями його майна є позивачі по справі. Доказом того, що інших спадкоємців не має, є довідка приватного нотаріуса Колотуха Л.С. від 26.09.2022р. № 21/01-16. Відповідно до згаданої довідки інші спадкоємці померлого мати та дружина відмовились від спадщини на користь дітей померлого - позивачів по справі. Оскільки частки у земельній ділянці не були визначені за життя спадкодавця, нотаріус не зміг видати свідоцтво про право на спадщину позивачам. Враховуючи, що померлому належали у дворі дві квартири, які займали площу 191 м.кв, а сестра є власником тільки квартири, яка займає 67 м.кв, позивачам мала б належати 3/4 частина всієї землі, а відповідачці 1/4. З метою узгодити всі дії було підписано схему поділу двору, однак відповідач в останній момент відмовилась добровільно ділити землю в таких частках. У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності. Таким чином, визначення частки померлого дасть змогу спадкоємцям отримати спадщину та ефективно захистити своє право на земельну ділянку, яке не визнається відповідачем.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.11.2022 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, розгляд справи постановлено проводити в порядку загального позовного провадження.

Відповідачем ОСОБА_1 подано до суду зустрічну позовну заяву, згідно з якою просить суд: визначити, що частка ОСОБА_3 , в праві спільної сумісної власності на земельну ділянку з кадастровим номером :10:001:0251 загальною площею 0,0890 га, за адресою: у АДРЕСА_1 , становить .

У підготовче судове засідання з розгляду даної справи сторони подали на затвердження суду мирову угоду, закриття провадження у справі, підписану сторонами. Наслідки закриття провадження у справі відомі та зрозумілі, просять розглянути таку без їх участі.

У судове засідання сторони не з`явились.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подану мирову угоду, суд дійшов наступних висновків. Відповідно до мирової угоди сторони дійшли згоди про таке:

1.Визначити, що частка ОСОБА_3 , код НОМЕР_1 , в праві спільної сумісної власності на земельну ділянку з кадастровим номером :10:001:0251 загальною площею 0,0890 га за адресою у АДРЕСА_1 становить 1/3.

2. Визначити, що частка померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 в праві спільної сумісної власності на земельну ділянку з кадастровим номером :10:001:0251 загальною площею 0,0890 га за адресою у АДРЕСА_1 становить 2/3.

Відповідно до ч. 7 ст. 49 ЦПК України сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до ст. 207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу. До ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди суд роз`яснює сторонам наслідки такого рішення, перевіряє, чи не обмежені представники сторін вчинити відповідні дії. Укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі. Суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо: 1) умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, є невиконуваними; або одну із сторін мирової угоди представляє її законний представник, дії якого суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Вивчивши зміст мирової угоди, суд приходить до висновку, що укладення мирової угоди та її зміст не суперечить вимогам закону, умови мирової угоди не порушують права чи охоронювані законом інтереси сторін та інших осіб, стосуються лише прав та обов`язків сторін і сторони наполягають на її затверджені.

В зазначеній мировій угоді сторони зазначили про обізнаність щодо правових наслідків підписання та виконання даної угоди, тому суд вважає за можливе затвердити мирову угоду сторін, а провадження закрити.

Згідно ст. 208 ЦПК України виконання мирової угоди здійснюється особами, які її уклали, в порядку і в строки, передбачені цією угодою. Ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документу, встановленим Законом України «Про виконавче провадження». У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.

Частиною 4 ст. 207 ЦПК України передбачено, що укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд закриває провадження у справі у випадку укладення сторонами мирової угоди і затвердження її судом.

Враховуючи, що мирова угода, укладена сторонами, не суперечить закону, не порушує права, свободи чи охоронювані законом інтереси інших осіб, вчинена в інтересах обох сторін, суд у відповідності до ст. 207, п. 5 ч. 1 ст. 255 ЦПК України затверджує мирову угоду на умовах, викладених в ній, і ухвалою закриває провадження у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з Державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 142 ЦПК України якщо сторони під час укладення мирової угоди не передбачили порядку розподілу судових витрат, кожна сторона у справі несе половину судових витрат.

Оскільки при поданні позову позивачами за первісним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 сплачено 1986 грн. судового збору, що підтверджується квитанцією №0.0..1 від 04.10.2022 та №0.0..1 від 20.10.2022, а позивачем за зустрічним позовом ОСОБА_1 сплачено 993 грн. судового збору, що підтверджується квитанцією № 16 від 25.11.2022, то ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з державного бюджету слід повернути судовий збір у розмірі 496, 50 грн., та ОСОБА_1 з державного бюджету слід повернути судовий збір у розмірі 496,50 грн.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.207, 353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Затвердити мирову угоду у справі за первісним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в інтересах яких діє представник адвокат Колотуха Іван Олексійович, до ОСОБА_3 про визначення розміру частки в земельній ділянці, та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , про визначення розміру частки в земельній ділянці, укладену сторонами, наступного змісту:

1.Визначити, що частка ОСОБА_3 , код НОМЕР_1 , в праві спільної сумісної власності на земельну ділянку з кадастровим номером :10:001:0251 загальною площею 0,0890 га за адресою у АДРЕСА_1 становить 1/3.

2. Визначити, що частка померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 в праві спільної сумісної власності на земельну ділянку з кадастровим номером :10:001:0251 загальною площею 0,0890 га за адресою у АДРЕСА_1 становить 2/3.

Повернути з державного бюджету позивачам за первісним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 судовий збір в сумі 496 грн. 50 коп. кожному.

Повернути з державного бюджету позивачу за зустрічним позовом ОСОБА_3 судовий збір в сумі 496 грн. 50 коп.

Провадження у справі за первісним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в інтересах яких діє представник адвокат Колотуха Іван Олексійович, до ОСОБА_3 про визначення розміру частки в земельній ділянці, та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , про визначення розміру частки в земельній ділянці закрити.

Ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом. У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.

У відповідності до ст.261 ЦПК України, ухвала суду набирає законної сили негайно.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Позивач за первісним позовом, відповідач за зустрічним позовом: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , код НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 .

Позивач за первісним позовом, відповідач за зустрічним позовом: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , код НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідач за первісним позовом, позивач за зустрічним позовом: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , код НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 .

Повний текст ухвали виготовлено 08.02.2023.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області І.В. Логойда