Справа № 296/8002/22
Р І Ш Е Н Н Я (З А О Ч Н Е)

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" січня 2023 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира в складі:

головуючого судді Шкирі В. М.

за участі секретаря Бабич А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Житомира, за правилами спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

15.11.2022 представник позивача ОСОБА_1 звернулася до суду в інтересах ОСОБА_2 з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Вимоги позивача обґрунтовує тим, що 23.10.2015 між позивачкою ОСОБА_2 та відповідачем ОСОБА_3 зареєстровано шлюб у Відділі реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький), про що в книзі реєстрації актів про одруження складено відповідний актовий запис № 2433.

Від шлюбу мають двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Подружнє життя з відповідачем не склалося з причин різних поглядів на сімейне життя та обов`язки, зникло почуття любові, подружні відносини припинені вісім місяців потому.

Позивач вказує, що рішення про розірвання шлюбу нею прийнято остаточно, примирення між ними не можливе, а тому подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить її інтересам та інтересам дітей. Просить розірвати шлюб та вирішити питання про розподіл судових витрат.

Ухвалою судді від 01.12.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Сторони у судове засідання не з`явились.

Представник позивача надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, де позовні вимоги підтримує повністю і не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач в судові засідання призначені на 28.12.2022 та 24.01.2023 не з`явився, був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи

Так ухвалу про відкриття провадження у справі разом з позовною заявою та її додатками направлено відповідачу за адресою місця реєстрації: АДРЕСА_1 . Проте, 14.12.2022 до суду повернувся конверт з відправленням, згідно довідки Укрпошти причина невручення"адресат відсутній за вказаною адресою".

Судове засідання відкладено на 24.01.2023, повторно направлено повістку та матеріали позову відповідачуза адресою місця реєстрації: АДРЕСА_1 . Проте, 19.01.2023 до суду повернувся конверт з відправленням, згідно довідки Укрпошти причина невручення"адресат відсутній за вказаною адресою".

У постанові Верховного Суду від 30.11.2022 у справі № 760/25978/13-ц/18 наведено позицію, що у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням, зокрема на відсутність (вибуття) адресата, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Верховний Суд у постановах від 13 листопада 2020 року у справі № 359/5348/17 (провадження № 61-18620св19), від 08 грудня 2021 року у справі № 369/10161/19 (провадження № 61-3468св21) зазначив, що якщо сторони чи їх представники, чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторони чи її представника, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні

Суд вважає, що наявних у справі матеріалів у цій справі, достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, та не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті

Згідно ч. 5 ст. 259 та ч. 1 ст. 281 ЦПК України, не виходячи до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, постановлено ухвалу про заочний розгляд справи, що відповідає вимогам ст. 280, 281 ЦПК України.

У зв`язку з розглядом справи за відсутності всіх учасників справи в порядку спрощеного провадження, відповідно до положень ч. 2ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, встановив наступні обставини та визначив відповідно до них правовідносини.

Згідно свідоцтва про шлюб (повторне) серії НОМЕР_1 від 09.11.2022, між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище ОСОБА_6 ), 23 жовтня 2015 року укладено шлюб, який зареєстрований у Відділі реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький), про що в книзі реєстрації актів про одруження складено відповідний актовий запис № 2433.

Від шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач стверджує, що спору про розподіл майна не має

Таким чином суд встановив, що між сторонами існує спір з приводу розірвання шлюбу, що регулюється нормами Сімейного кодексу України.

Вирішуючи спір по суті заявлених вимог суд виходить з наступного.

Згідно ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б їхнім інтересам та інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України).

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, її рішення є остаточним, а відповідач правом на подачу відзиву та спростування позову не скористався, відтак у суду нема підстав сумніватися у доводах позивача, а відмова в розірванні шлюбу буде примушенням позивача до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Суд вирішуючи справу про розірвання шлюбу, перш за все виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Приймаючи до уваги, що причини, що спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить її інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню, а тому шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 114 Сімейного Кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно ч.2 ст. 115 СК України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 115 СК України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Позивач вказує, що після розірвання шлюбу й надалі бажає іменуватися прізвищем « ОСОБА_7 », що відповідає приписам ст.113 СК України де вказано, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.

У відповідності до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь ОСОБА_2 підлягають стягненню судові витрати пов`язані зі сплатою судового збору в сумі 992,40 грн., оскільки саме таку суму сплатив позивач при зверненні до суду, про що свідчить квитанція АК КБ Приватбанку від 11.11.2022

Керуючись ст. ст. 7, 8,12, 81, 141, 142, 258-259, 263, 264, 265, 273, 352, 355 ЦПК України, ст. ст. 104, 112-115 СК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовільнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 (дошлюбне прізвище ОСОБА_6 ), (РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ), зареєстрований 23 жовтня 2015 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький), про що в книзі реєстрації актів про одруження складено відповідний актовий запис № 2433.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_2 шлюбне прізвище " ОСОБА_7 ".

Стягнути із ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_3 ) судовий збір в сумі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 копійок.

Копію рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили направити до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути оскаржено відповідачем шляхом подання до Корольовського районного суду м.Житомира заяви про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м.Житомира протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Cуддя В. М. Шкиря