Житомирський апеляційний суд
Справа №279/1525/22 Головуючий у 1-й інст. Недашківської Л.А.
Категорія 37 Доповідач Трояновська Г. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2023 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді Трояновської Г.С.

суддів: Шевчук А.М. Павицької Т.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження (без повідомлення учасників) цивільну справу № 279/1525/22 за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_1 про стягнення суми страхового відшкодування

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 01 липня 2022 року, ухваленого під головуванням судді Недашківської Л.А. у м. Коростень,

в с т а н о в и в:

У квітні 2022 року Приватне акціонерне товариство «Страхова група «ТАС» звернулося до суду з позовом, в якому просило стягнути з ОСОБА_1 на свою користь 112105,18 гривень матеріальної шкоди в порядку регресу (суброгації) та 2481,00 гривень судового збору.

В обґрунтування позову зазначено, що 25.09.2018 Приватним акціонерним товариством «Страхова група «ТАС» укладено договір добровільного страхування наземного транспорту FO-00206525. Предметом даного договору страхування є страхування транспортного засобу TOYOTA RAV4, д.н.з. НОМЕР_1 .

Позивач вказав, що 13 грудня 2018 року на вул. Грушевського у м. Коростень Житомирської області відбулась дорожньо-транспортна пригода за участю застрахованого автомобіля TOYOTA RAV4, д.н.з. НОМЕР_1 , в результаті якої автомобіль було пошкоджено. Порушення правил дорожнього руху ОСОБА_1 підтверджується ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 25.06.2019. Водій транспортного засобу TOYOTA RAV4, д.н.з. НОМЕР_1 . звернувся до страхувальника із заявою про настання ДТП. В результаті цього було проведено огляд автомобіля, про що складено протокол огляду КТЗ, висновок № 2126 експерта авторознавчого дослідження, згідно яким вартість пошкодженого транспортного засобу TOYOTA RAV4, д.н.з. НОМЕР_1 складає 212105,18 гривень, а також складено ремонту калькуляцію № 1450, відповідно до якої вартість ремонту автомобіля дорівнює 212105,18 гривень.

На момент вчинення ДТП цивільно-правова відповідальність ОСОБА_1 була застрахована в ПрАТ «Київський страховий дім», згідно Договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортів, поліс АМ259618, у зв`язку із чим частина розміру заподіяної шкоди в межах ліміту відповідальності страховика зменшується на 100000,00 гривень. Оскільки Приватне акціонерне товариство «Страхова група «ТАС» відшкодувало відповідачу понесені витрати на ремонт автомобіля, позивач просив стягнути з ОСОБА_1 на свою користь різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою в розмірі 112105,18 та судові витрати у розмірі 2841 судового збору.

Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 01 липня 2022 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства "Страхова група "ТАС" в порядку суброгації, завдану майнову шкоду в розмірі 112105 (сто дванадцять тисяч сто п`ять) гривень 18 копійок та 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) гривню понесених судових витрат.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить постановити нове судове рішення, яким відмовити з задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції прийняв рішення по справі передчасно, чим позбавив можливості відповідача направити до суду заяву про застосування строків позовної давності. Вказує, що позивач не подав до позовної заяви та клопотання копії платіжного доручення про сплату коштів в сумі 212105,18 гривень. Зазначає, що строк позовної давності сплив 26 лютого 2022 року, Приватне акціонерне товариство «Страхова група «ТАС» клопотань щодо поновлення строку позовної давності не заявляло. Вважає, що суд фактично позбавив ОСОБА_1 права на суд шляхом порушення процесуальних норм в частині строків розгляду справи. Також суд позбавив можливості відповідача надати заперечення у справі, оскільки під час підготовки відзиву на позовну заяву матеріали справи не містили платіжне доручення. Відсутність платіжного доручення з датою сплати позивачем страхових виплат позбавило відповідача можливості подати заяву про застосування строків позовної давності.

У відзиві на апеляційну скаргу, Приватне акціонерне товариство «Страхова група «ТАС» просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 01 липня 2022 року без змін.

Відзив мотивовано тим, що постановами Кабінету Міністрів України неодноразово продовжувався строк дії карантину з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби ( COVID-19), а відповідно до пункту 12 Розділу Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України строки, визначені статтями 257,258,362,559,681,728,786,1293 цього кодексу продовжуються на строк дії такого карантину. Вказує, що карантин в Україні триває, а тому строки позовної давності не пропущені.

Відповідно до ч. 1ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч. 1ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи наведене, розгляд справи здійснюється без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та її вимог, суд приходить до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що 13 грудня 2018 року о 08.40 години по вул. Грушевського у м. Коростені Житомирської області в напрямку вул. Сергія Кемського ОСОБА_1 , керував технічно справним автомобілем марки ВАЗ-2101, реєстраційний номер НОМЕР_2 , та не звернувши увагу до дорожніх обставин та їх змін, не переконався в безпеці своїх дій, при зміні напрямку руху - здійсненні маневру повороту з головної дороги на другорядну, не врахував дорожньої обстановки, не переконався, що це буде безпечним і не створить небезпеки іншим учасникам руху, перед поворотом ліворуч не надав дорогу транспортному засобу, під керуванням ОСОБА_2 , що рухався по рівнозначній дорозі в зустрічному напрямку прямо автомобілю "Toyota RAV4" реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Порушення ОСОБА_1 правил дорожнього руху призвело до зіткнення автомобіля "ВАЗ-2101", реєстраційний номер НОМЕР_2 та автомобіля "Toyota RAV4" реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 25.06.2019 року кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_1 за ст.286 ч.1 Кримінального кодексу України - закрито, ОСОБА_1 звільнено від кримінальної відповідальності за ст.286 ч.1 КК України на підставі ст.46 Кримінального кодексу України, в зв`язку із примиренням винного з потерпілим, яка набрала законної сили.

25.09.2018 року ПрАТ "СГ "ТАС" укладено договір добровільного страхування транспортного засобу Toyota RAV4 номерний знак НОМЕР_1 .

Згідно висновку №2126 експерта автотоварознавчого дослідження вартість матеріального збитку та відновлювального ремонту автомобіля Toyota RAV4 номерний знак НОМЕР_1 становить 212105,18 грн., а також складено ремонтну калькуляцію №1450, відповідно до якої вартість відновлювального ремонту становить 212105,18 грн.

Позивачем на підставі зібраних документів та заяви про страхове відшкодування та заяви-погодження на виплату страхового відшкодування складено розрахунок страхового відшкодування та страховий акт №648В/07/2019, відповідно до якого було виплачено страхове відшкодування в розмірі 212105,18 грн.

На момент вчинення ДТП цивільно-правова відповідальність ОСОБА_1 була застрахована в ПрАТ "Київський страховий дім", згідно Договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортів, поліс АМ 2596918.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, вказав, що відповідно до п.3 ч.1 ст.988 ЦК України та п.3 ч.1 ст.20 Закону України "Про страхування" страховик зобов`язаний у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у строк, встановлений договором. Позивачем виконано свої зобов`язання за договором добровільного страхування, здійснивши відшкодування потерпілій особі завданих збитків у повному обсязі. Оскільки внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка трапилась 13.12.2018 року, власнику пошкодженого автомобіля позивачем сплачено страхове відшкодування, право вимоги до особи, відповідальної за завдані збитки, якою є ОСОБА_1 , у сумі 112105,18 грн. перейшло до позивача. Цивільно-правова відповідальність ОСОБА_1 була застрахована в ПрАТ "Київський страховий дім", а відтак частина розміру заподіяної шкоди у межах ліміту відповідальності страховика зменшилась на 100000,00 грн. Таким чином суд дійшов висновку про необхідність стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача в порядку суброгації сплачену ним суму страхового відшкодування у розмірі 112105,18 грн., з урахуванням ліміту відповідальності.

Колегія суддів погоджується із такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до пункту четвертого частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок виконання обов`язку боржника третьою особою.

Отже, кредитор у деліктному зобов`язанні (потерпілий) може бути замінений його страховиком (позивачем) внаслідок виконання ним обов`язку завдавача шкоди (відповідача) з відшкодування останньої.

Згідно зі статтею 993 ЦК України та статтею 27 Закону України «Про страхування» до страховика потерпілого переходить право вимоги до завдавача шкоди у деліктному зобов`язанні у межах виплаченого потерпілому страхового відшкодування. Після такої виплати деліктне зобов`язання не припиняється. У ньому відбувається заміна кредитора: до страховика потерпілого переходить право вимоги, що належало цьому потерпілому у деліктному зобов`язанні, у межах виплаченого йому страхового відшкодування. Такий перехід права вимоги є суброгацією.

До таких випадків, зокрема, відноситься виплата страховиком за договором добровільного страхування страхового відшкодування страхувальнику (потерпілому), внаслідок чого до такого страховика переходить право вимоги, яке страхувальник мав до особи, відповідальної за заподіяний збиток.

Перехід права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика називається суброгацією. Під час суброгації нового зобов`язання із відшкодування збитків не виникає - відбувається заміна кредитора: потерпілий, яким є страхувальник або вигодонабувач, передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Внаслідок цього страховик виступає замість потерпілого. Тобто, у випадку суброгації відбувається лише заміна осіб у вже наявному зобов`язанні (заміна активного суб`єкта) зі збереженням самого деліктного зобов`язання. У такому разі, страхувальник передає свої права страховику на підставі договору і сприяє реалізації останнім прийнятих суброгаційних прав.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 05.04.2018 року в справі № 910/3165/17 та постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 року в справі №910/2603/17.

Суброгація допускається у договорах майнового страхування, правовою підставою її застосування є стаття 993 ЦК України та стаття 27 Закону України «Про страхування». Право регресу регулюється частиною першою статті 1191 ЦК України.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 30 січня 2019 року у справі № 755/9320/15-ц (провадження № 61-7833св18).

Виходячи з викладеного, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що в порядку суброгації стягненню з відповідача підлягає різниця між фактичним розміром шкоди (витрат позивача за договором страхування) і страховою виплатою в розмірі 112105,18 гривень.

Стосовно доводів апеляційної скарги про пропущення строку позовної давності, слід зазначити наступне.

Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (ст.256 ЦК).

Відповідно до статті 257 ЦК загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Згідно з частиною 1 статті 261 ЦК перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

При суброгації перебіг строку позовної давності починає обчислюватися з моменту виникнення страхового випадку.

Вказані правові висновки висловлені у постановах КЦС від 28.02.2018 у справі № 521/16989/13-ц, від 26.09.2018 у справі № 760/578/15-ц, від 10.07.2019 у справі № 740/2334/16-ц.

Судом першої інстанції правильно встановлено, що заподіяння шкоди відбулося під час ДТП, яка мала місце 12 грудня 2018, а відтак, перебіг строку позовної давності у три роки почав відраховуватися з 13 грудня 2018 року.

ОСОБА_1 зазначає, що строк позовної давності сплив 26 лютого 2022 року, клопотань щодо поновлення строку позовної давності Приватне акціонерне товариство «Страхова група «ТАС» не заявляло.

Проте, доводи ОСОБА_1 не можуть бути враховані з огляду на таке.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 19 грудня 2020 року по 31 серпня 2022 року на території України установлено карантин, продовживши дію карантину , встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 20 травня 2020 року № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів» та від 22 липня 2020 року № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»

Також постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2022 року № 928 Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 р. № 338 і постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. № 1236 карантин в Україні був продовжений до 31.12.2022. Також постановою Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2022 року № 1423 «Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 р. № 338 і постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. № 1236» карантин в Україні був продовжений до 30.04.2023 року.

Законом №540-IX від 30 березня 2020 року розділ Прикінцеві та Перехідні положення ЦК доповнено п.12 такого змісту: під час дії карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України №211, строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Виходячи із взаємозв`язку норм права, які були прийняті органом законодавчої влади в Україні під час дії карантину, введеного Урядом України у зв`язку із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), цілей, з метою яких ці норми впроваджені, а також з метою недопущення безпідставного звуження прав учасників цивільних правовідносин, колегія суддів дійшла висновку, що пункт 12 Перехідних і прикінцевих положень ЦК України щодо продовження під час карантину строків загальної і спеціальної позовної давності, передбачених статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, підлягає застосуванню.

Зазначений правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 07 вересня 2022 року у справі № 679/1136/21.

За таких обставин, колегія суддів відхиляє посилання на пропущений строк позовної давності позивачем з огляду на їх безпідставність.

Отже, позивачем при зверненні до суду з позовом строк позовної давності не пропущено, а тому відсутні підстави для відмови в задоволенню позовних вимог.

Звідси, не заслуговують на увагу доводи наведені в апеляційній скарзі, що відсутність платіжного доручення з датою сплати позивачем страхових виплат позбавило відповідача можливості подати заяву про застосування строків позовної давності.

Заява про виплату страхового відшкодування та Заява-погодження водія пошкодженого автомобіля Toyota RAV4 номерний знак НОМЕР_1 від 01.02.2019 про відсутність у нього претензій до АТ «СГ`ТАС» щодо суми матеріального збитку в розмірі 212 105,18грн. свідчить про те, що він зазначену суму отримав (а.с.6,7).

Інші доводи в апеляційній скарзі по суті зводяться до незгоди з висновком суду першої інстанції щодо установлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом при розгляді зазначеної справи.

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції дав належну оцінку зібраним доказам, правильно послався на закон, що регулює спірні правовідносини, відтак дійшов законної та обґрунтованої позиції при вирішенні справи. Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження при розгляді справи апеляційним судом, а тому підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції при апеляційному розгляді відсутні.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.389 ЦПК України судові рішення у малозначних справах не підлягають касаційному оскарженню. Малозначними, зокрема, є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.1 ч.6 ст.19 ЦПК України). Дана справа є малозначною в силу вимог закону.

Керуючись статтями 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 01 липня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуючий Судді