печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" вересня 2023 р.

Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого: судді Григоренко І.В.,

при секретарі: Андрієнко І.І.,

за участю:

представника позивача: не з`явився,

представника відповідача: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до Печерського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 (далі - відповідач, ОСОБА_2 ) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.06.2020 року в порядку загального позовного провадження відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, у справі призначено підготовче засідання.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 15.07.2021 року закрито підготовче провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

В судове засідання 05.12.2023 року учасники справи не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Так, судове засідання було призначено на 14.12.2021 року. Позивач в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена шляхом направлення судової повістки на адресу позивача, зазначену в позовній заяві, проте, конверти на адресу суду повернувся з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 63).

Наступне судове засідання було призначено на 11.04.2022 року. Позивач в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена шляхом направлення судової повістки на адресу позивача, зазначену в позовній заяві.

Наступне судове засідання було призначено на 19.09.2022 року. Позивач в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена шляхом направлення судової повістки на номер телефону позивача, зазначений у позовній заяві (а.с. 76).

Наступне судове засідання було призначено на 05.12.2022 року. Позивач в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена шляхом направлення судової повістки на номер телефону позивача, зазначений у позовній заяві (а.с. 89).

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 05.12.2022 року витребувано у ОСОБА_1 належним чином засвідчену копію Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно па підтвердження права власності на квартиру АДРЕСА_1 станом на кінець 2022 року - початок 2023 року.

Наступне судове засідання було призначено на 16.05.2023 року. Позивач в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена шляхом направлення судової повістки на номер телефону позивача, зазначений у позовній заяві (а.с. 91).

Наступне судове засідання було призначено на 12.09.2023 року. Позивач в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена шляхом направлення судової повістки на номер телефону позивача, зазначений у позовній заяві (а.с. 98). Окрім того судову повістку було направлено засобами поштового зв`язку на адресу позивача та представника позивача, проте на адресу суду повернулись ковенрти з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Витребовуваних документів станом на 12.09.2023 року позивачем не надано.

Крім того, відповідно до ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень», кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі (подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі №921/6/18).

Отже, позивач може та зобов`язаний самостійно цікавитись провадження у справі.

Згідно ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно ч. 3 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, зокрема, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» №11 від 17.10.2014, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010, «Смірнова проти України» від 08.11.2005, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 та інші).

Як зазначено вище, позивач в судові засідання не з`явилась, була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, витребовуваних документів не надала.

За змістом пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження, відправлення «EMS» - 14 календарних днів, міжнародні поштові перекази - відповідно до укладених угод. За письмовою заявою відправника/адресата строк зберігання поштових відправлень, внутрішніх поштових переказів може бути продовжений за додаткову плату до двох місяців з дня надходження до об`єкта поштового зв`язку місця призначення. У разі невручення рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка» рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою у порядку, визначеному у пунктах 99, 99-1, 99-2, 106 та 114 цих Правил, із зазначенням причини невручення.

Після закінчення встановленого строку зберігання поштові відправлення, поштові перекази повертаються відправнику. Повернення відправлень, від яких відмовився адресат або вручення яких неможливе, повинне здійснюватися негайно.

Отже, у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Відомостей про зміну місця проживання, зміну адреси/електронної адреси, номеру телефону від позивача до суду не надходило.

Згідно висновку Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у справі № 6-24063ск15, причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК України (в редакції до 15.12.2017) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, ураховуючи, що позивач, який не з`являється в судове засідання, має право на використання передбаченого законом права на процесуальне представництво в суді.

Так, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також суд звертає увагу, що позивач звернуласьдо суду 25.05.2020 року, про день, час та місце судових засідань повідомлялась належним чином, витребовуваних документів не надала, отже, будь-яких об`єктивних причин вважати, що позивач зацікавлена у розгляді даної справи, у суду немає.

За таких обставин, з врахування розумного строку розгляду справи, враховуючи повторну неявку позивача, суд вважає, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, слід залишити без розгляду.

При цьому, суд роз`яснює, що згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.44,158, 223,257 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва, а з початку функціонування Єдиної інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до апеляційного суду, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя І.В. Григоренко