Справа № 196/756/21
№ провадження 2/196/73/2023
30 січня 2023 року смт Царичанка
Царичанський районний суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді: Костюкова Д.Г.,
за участі секретаря судового засідання: Дорошенко В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду смт Царичанка Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -
Позивач ОСОБА_1 звернулася до Царичанського районного суду Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка на день смерті проживала за адресою: АДРЕСА_1 разом зі своєю донькою ОСОБА_2 .
Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина:
За життя 22 квітня 2016 року, ОСОБА_3 склала заповіт, згідно якого заповіла їй вказану земельну ділянку.
18.06.2021р. при зверненні до державного нотаріуса з метою оформлення спадщини після смерті ОСОБА_3 їй було відмовлено у оформленні спадщини у зв`язку із пропуском строків звернення з заявою про прийняття спадщини.
Причиною пропуску строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини стало те, що вона не знала про наявність заповіту та вважала, що спадщину після смерті останньої прийняла її донька ОСОБА_2 .
Про існування заповіту на своє ім`я дізналася тільки в червні місяці 2021р. від посадової особи Китайгородської сільської ради.
Не звернулась вчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через поважну причину, пов`язану з об`єктивними, непереробними та істотними труднощами, оскільки із спадкодавцем вона не проживала, про вчинення заповіту на своє ім`я спадкодавцем, нотаріусом чи посадовою особою Китайгородської сільської ради не повідомлялась, а про наявність заповіту дізналась від секретаря Китайгородської сільської ради в червні 2021р., яка її повідомила про необхідність звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 за заповітом, чи відмовитись від спадкування за заповітом.
Вважає, що судом повинно бути враховано свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та дотримано принцип пропорційності між застосованим заходом і переслідуваною метою, якою є захист порушених прав її як заявника в аспекті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Так як нотаріус в шестимісячний строк, встановлений для прийняття спадщини, не вчинив жодних дій щодо розшуку спадкоємця та повідомлення про існування заповіту ОСОБА_3 відповідно до ст.63 Закону України «Про нотаріат», то вважає, що пропустила шестимісячний строк, встановлений для прийняття спадщини з поважної причини.
Спадкову справу після смерті ОСОБА_3 відкрито за її заявою, за заявою інших осіб спадкова справа не відкривалась. Вказаний заповіт спадкодавцем не змінювався та не відмінювався, не скасовувався у судовому порядку, а тому є дійсним та відповідає дійсній волі спадкодавця.
Спадкоємцем першої черги за законом після померлої ОСОБА_3 є її донька ОСОБА_2 .
Таким чином, своєчасно не прийняла спадщину через те, що не знала про наявність заповіту на своє ім`я, що є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, у зв`язку з чим є підстави для застосування до спірних правовідносин положень ч.3 ст.1272 ЦК України, тобто для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Доказів того, що нотаріусом після смерті ОСОБА_4 здійснювався її виклик як спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця відсутні.
На підставі викладеного, прохає надати їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 терміном три місяці, з дня вступу рішення в законну силу.
Дана цивільна справа перебувала у провадженні судді Руснак А.І. та ухвалою судді від 06 вересня 2021 року було відкрито провадження по справі і призначено підготовче засідання по справі.
Ухвалою суду від 25 листопада 2021 року закрито підготовче провадження по справі та призначено до розгляду по суті.
Згідно розпорядження щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ від 11 жовтня 2022 року, на підставі п.2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30, рішення №3 зборів суддів Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 24.08.2022, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини передано на повторний автоматизований розподіл.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.10.2022 року, вказану справу 11.10.2022 року передано на розгляд судді Костюкова Д.Г.
Ухвалою судді від 12.10.2022 року дану справу прийнято до провадження суддею Костюковим Д.Г. та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання.
Ухвалою суду від 12 грудня 2022 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до розгляду по суті.
Відповідач своїм правом на подання відзиву на позов не скористалася.
Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Тараненко П.П. в судове засідання не з`явилися, проте представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, хоча була належним чином повідомлена про дату та час розгляду справи в суді, причини неявки суду не повідомила, заяви про відкладення розгляду справи чи розгляд справи у її відсутність, будь-яких інших клопотань до суду не надіслала.
Відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, відповідач не подав відзив на позов, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 15.06.2021р. померла ОСОБА_3 (а.с.15).
Також судом встановлено, що після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно:
За життя 22 квітня 2016 року, ОСОБА_3 склала заповіт, згідно якого заповіла ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_5 (а.с.12)) земельну ділянку належну померлій ОСОБА_3 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №171729 від 23.09.2010р. (а.с.13).
Постановою державного нотаріуса Царичанської державної нотаріальної контори Фрізен Н.Ю. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 18.06.2021 року було відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини (а.с.17).
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
Відповідно до статті 63 Закону України "Про нотаріат" нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.
Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.
Згідно з пунктом 1.2 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року N 296/5 (далі - Порядок N 296/5), при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.
Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття (пункт 3.2 глави 10 розділу II Порядку N 296/5).
Пунктом 3.16 глави 10 розділу II Порядку N 296/5 передбачено, що суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 23.08.2017 року у справі N 6-1320цс17, від 06.09.2017 року у справі N 6-496цс17.
Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.
Встановивши, що ОСОБА_1 була необізнана про наявність заповіту, складеного на її користь, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що найшло своє підтвердження в судовому засіданні, та відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, а тому дотримуючись принципів законності, розумності та справедливості, вважає, що позов підлягає задоволенню з визначенням позивачу тримісячного додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .
При вирішенні питання про розподіл судового збору, судом враховується позиція позивача не стягувати судовий збір з відповідача.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 10, 11, 76-80, 133, 141, 206, 258, 259, 263-265, 280-284, 289, 352, 354, 355 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити повністю.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженці с.Рудка Царичанського району Дніпропетровської області, паспорт № НОМЕР_2 , виданий 10.10.2019 органом 5312, рнокпп НОМЕР_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , додатковий строк у три місяця з часу вступу судового рішення про це в законну силу, яка відкрилася, після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Судові витрати залишити за позивачем.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду, а у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 30.01.2023 року.

Суддя: Д.Г. Костюков