ПОСТАНОВА

Іменем України

18 січня 2023 року м. Кропивницький

справа № 398/2974/22

провадження № 22-ц/4809/157/23

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Голованя А.М. (головуючий, суддя-доповідач), Дьомич Л.М., Письменного О.А.,

за участю секретаря судового засідання Сорокіної Н.В.,

учасники справи:

заявник Комунальне некомерційне підприємство «Олександрійська психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради»,

заінтересована особа ОСОБА_1 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 вересня 2022 року у складі судді Подоляк Я.М., присяжних Єлькіної Ж.М., Єфімова О.В.

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У вересні 2022 року виконуюча обов`язки директора КНП «Олександрійська психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» Мозгова Даріко Михайлівна звернулася в суд із заявою про проведення психіатричного огляду ОСОБА_1 у примусовому порядку.

В обґрунтування заяви зазначено, що ОСОБА_1 страждає на тяжкий психічний розлад у формі хронічного маячного розладу, неодноразово лікувався стаціонарно, останній раз в 2013 році, що підтверджується даними медичної документації (амбулаторної карти №121/2010 та виписками з медичної картки стаціонарного хворого).

Вказувала, що до адміністрації КНП «Олександрійська психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» звернулась дружина пацієнта ОСОБА_1 із заявою про неадекватну і агресивну поведінку чоловіка, у зв?язку з чим вона вимушена була викликати наряд поліції. Крім того, він виносить з дому речі, продукти харчування, документи. Пояснити розумно свою поведінку не взмозі. Від огляду лікаря та прийому ліків відмовляється.

Посилаючись на те, що ОСОБА_1 страждає на тяжкий психічний розлад, внаслідок якого він вчиняє дії, що становлять небезпеку для життя та здоров`я оточуючих, наявність інформації про погіршення психічного стану ОСОБА_1 , що може призвести до повторення небезпечних дій у разі ненадання своєчасної психіатричної допомоги, а також враховуючи відмову хворого від психіатричного огляду у добровільному порядку, просила суд прийняти рішення про проведення примусового психіатричного огляду ОСОБА_1 з метою визначення стану його психічного здоров?я та необхідності лікування.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 вересня 2022 року заяву задоволено.

Надано дозвіл на проведення психіатричного огляду в примусовому порядку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Короткий зміст вимог і доводів апеляційної скарги

Не погоджуючись з рішенням суду ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Шило А.О., подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та відмовити у задоволенні заяви в.о. директора КНП «Олександрійська психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» про проведення психіатричного огляду ОСОБА_1 у примусовому порядку повністю.

Зокрема представник ОСОБА_1 зазначала, що суд першої інстанції ухвалюючи оскаржуване рішення обмежився лише показами одного свідка дружини та письмовими доказами, а саме: амбулаторною карткою ОСОБА_1 .

Зауважила, що в матеріалах справи відсутній висновок колегії лікарів, які б прийшли до висновку, що ОСОБА_1 страждає та потребує проведення психіатричного огляду в примусовому порядку. На даний час він є адекватною людиною, яка розуміє значення своїх дій і який в судовому порядку не визнаний особою недієздатною.

Вважає, що суд першої інстанції грубо порушив права ОСОБА_1 гарантовані йому Конституцією України та неповною мірою дослідив докази по справі.

Узагальнені доводи і заперечення інших учасників справи

Учасники справи не скористались своїм правом на подання до суду відзиву на апеляційну скаргу, своїх заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги до апеляційного суду не направили.

Згідно з ч.3 ст.360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Судом першої інстанції встановлено такі обставини

Судом встановлено, що 30.08.2022 року до КНП «Олександрійська психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» надійшла заява від ОСОБА_2 щодо психіатричного огляду та госпіталізації її чоловіка, ОСОБА_1 , у зв`язку з погіршенням його психічного стану, оскільки він поводить себе неадекватно, агресивно, виносить з дому речі, продукти харчування, документи та застосовує до дружини фізичне насилля, внаслідок чого їй доводилось викликати наряд поліції (а.с.3).

З амбулаторної карти №121/2010 та виписок з медичної картки стаціонарного хворого ОСОБА_1 вбачається, що він неодноразово був оглянутий лікарем-психіатром. Встановлено діагноз: тяжкий психічний розлад у формі хронічного маячного розладу.

З витягу з рішення лікарської консультативної комісії від 05 вересня 2022 року вбачається наступне: «враховуючи наявність у гр. ОСОБА_1 тяжкого хронічного розладу, внаслідок якого він вчиняє дії, що становлять небезпеку для життя та здоров`я оточуючих; наявність інформації про погіршення психічного стану гр. ОСОБА_1 та високу вірогідність здійснення небезпечних дій у разі ненадання належної психіатричної допомоги; відсутність усвідомленої згоди гр. ОСОБА_1 на надання необхідної психіатричної допомоги комісія встановила про доцільність провести психіатричний огляд ОСОБА_1 у примусовому порядку.» (а.с.2).

Огляд необхідний для вирішення питання про потребу ОСОБА_1 в наданні психіатричної допомоги, про вид такої допомоги та порядок її надання.

Крім того, у судовому засіданні за клопотанням заінтересованої особи та її представника адвоката Боровського В.А. була допитана у якості свідка дружина ОСОБА_1 ОСОБА_2 , яка повідомила, що останнім часом поведінка чоловіка нестабільна, він поводиться агресивно, застосовує відносно неї фізичне насилля, майже не спить і не дає їй відпочивати, відмовляється приймати ліки, тому вона побоюється за своє життя, вважає що така поведінка чоловіка зумовлена загостренням його психічного стану. На пропозиції добровільно пройти обстеження чоловік відмовляється.

Мотиви ухваленого апеляційним судом рішення

В судовому засіданні апеляційного суду ОСОБА_1 та його представник адвокат Шило А.О. підтримали апеляційну скаргу, просили її задовольнити. Представник КНП «Олександрійська психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» Даріко Мозгова подала заяву про проведення судового засідання без її участі.

За приписами ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши наведені в скарзі доводи, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Задовольняючи заяву в.о. директора КНП «Олександрійська психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради», суд першої інстанції дійшов висновку про необхідність надання дозволу на примусовий психіатричний огляд ОСОБА_1 , без його усвідомленої згоди.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Статтею 3 Конституції України передбачено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до частини першої статті 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність.

Статтею 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що нікого не може бути піддано катуванню або нелюдському чи такому, що принижує гідність, поводженню або покаранню.

Законодавство України про психіатричну допомогу базується на Конституції України і складається із Закону України «Про основи законодавства України про охорону здоров`я», Закону України «Про психіатричну допомогу» та інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до них.

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про психіатричну допомогу» кожна особа вважається такою, яка не має психічного розладу доки наявність такого розладу не буде встановлена на підставах та в порядку, передбачених цим Законом та іншими законами України.

Зазначене положення закону узгоджується із пунктом 5 Принципу 4 - «Визначення психічної хвороби» Принципів захисту психічно хворих осіб та покращення психічної допомоги, прийнятих резолюцією Генеральної Асамблеї ООН від 17 грудня 1991 року № 46/119, де вказано, що жодна особа або орган влади не може класифікувати особу як таку, що має психічну хворобу, інакше як з метою, що прямо пов`язана із психічним захворюванням або внаслідок психічного захворювання.

Статтею 4 Закону України «Про психіатричну допомогу» передбачено, що психіатрична допомога надається на основі принципів законності, гуманності, додержання прав людини і громадянина, добровільності, доступності та відповідно до сучасного рівня наукових знань, необхідності й достатності заходів лікування, медичної, психологічної та соціальної реабілітації, надання освітніх, соціальних послуг.

Психіатричний огляд проводиться з метою з`ясування: наявності чи відсутності в особи психічного розладу, потреби в наданні їй психіатричної допомоги, а також для вирішення питання про вид такої допомоги та порядок її надання (ч.1 ст. 11 Закону України «Про психіатричну допомогу»).

Частинами третьою п`ятою статті 11 Закону України «Про психіатричну допомогу» встановлено, що Психіатричний огляд особи може бути проведено без її усвідомленої згоди або без згоди її законного представника у випадках, коли одержані відомості дають достатні підстави для обгрунтованого припущення про наявність у особи тяжкого психічного розладу, внаслідок чого вона:

вчиняє чи виявляє реальні наміри вчинити дії, що являють собою безпосередню небезпеку для неї чи оточуючих, або

неспроможна самостійно задовольняти свої основні життєві потреби на рівні, який забезпечує її життєдіяльність, або

завдасть значної шкоди своєму здоров`ю у зв`язку з погіршенням психічного стану у разі ненадання їй психіатричної допомоги.

Рішення про проведення психіатричного огляду особи без її усвідомленої згоди або без згоди її законного представника приймається лікарем-психіатром за заявою, яка містить відомості, що дають достатні підстави для такого огляду. Із заявою можуть звернутися родичі особи, яка підлягає психіатричному огляду, лікар, який має будь-яку медичну спеціальність, інші особи.

Заява про психіатричний огляд особи без її усвідомленої згоди або без згоди її законного представника повинна бути подана у письмовій формі та містити відомості, що обгрунтовують необхідність психіатричного огляду і вказують на відмову особи чи її законного представника від звернення до лікаря-психіатра. Лікар-психіатр має право робити запит щодо надання йому додаткових медичних та інших відомостей, необхідних для прийняття відповідного рішення.

У випадках, коли відсутні дані, що свідчать про наявність обставин, передбачених абзацами другим та третім частини третьої цієї статті, заява повинна бути подана у письмовій формі та містити відомості, що обгрунтовують необхідність проведення такого огляду. У разі встановлення обгрунтованості заяви про психіатричний огляд особи без її усвідомленої згоди або без згоди її законного представника лікар-психіатр направляє до суду за місцем проживання цієї особи заяву про проведення психіатричного огляду особи в примусовому порядку. До заяви додається висновок лікаря-психіатра, який містить обгрунтування про необхідність проведення такого огляду, та інші матеріали. Психіатричний огляд особи проводиться лікарем-психіатром у примусовому порядку за рішенням суду.

Лікар-психіатр перед проведенням психіатричного огляду зобов`язаний відрекомендуватися особі, яка підлягає огляду, або її законному представнику як лікар-психіатр, назвати своє прізвище, місце роботи та викласти мету огляду.

Дані психіатричного огляду з висновком про стан психічного здоров`я особи, а також причини звернення до лікаря-психіатра та медичні рекомендації фіксуються у медичній документації.

Умисне подання заяви про психіатричний огляд особи, що містить завідомо неправдиві або неточні відомості щодо стану психічного здоров`я цієї особи, тягне за собою відповідальність, передбачену законом.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини особа не може вважатися «психічно хворою» та бути позбавлена волі, якщо не дотримано трьох нижченаведених мінімальних умов: по-перше, об`єктивна медична експертиза повинна достовірно встановити, що особа є психічно хворою; по-друге, психічний розлад має бути таким, що обумовлює примусове тримання особи у психіатричній лікарні; по-третє, необхідність продовжуваного тримання у психіатричній лікарні залежить від стійкості такого захворювання (пункт 96 рішення у справі «Заїченко проти України (№ 2) від 26 лютого 2015 року (заява № 45797/09)).

Відповідно до частини першої статті 339 ЦПК України за умов, визначених Законом України «Про психіатричну допомогу», заява лікаря-психіатра про проведення психіатричного огляду особи у примусовому порядку подаються до суду за місцепроживанням особи.

Згідно із частинами першою, другою статті 340 ЦПК України у заяві про проведення психіатричного огляду фізичної особи у примусовому порядку, про надання особі амбулаторної психіатричної допомоги у примусовому порядку та її продовження, про госпіталізацію до психіатричного закладу у примусовому порядку та продовження такої госпіталізації повинні бути зазначені підстави для надання психіатричної допомоги у примусовому порядку, встановлені законом.

До заяви про психіатричний огляд або надання амбулаторної психіатричної допомоги у примусовому порядку додається висновок лікаря-психіатра, а про продовження примусової амбулаторної психіатричної допомоги, про примусову госпіталізацію, її продовження - висновок комісії лікарів-психіатрів та інші відповідні матеріали.

Недотримання вимог норм матеріального чи процесуального права при вирішенні питання про надання особі психіатричної допомоги в примусовому порядку призводить до порушення підпункту «е» пункту 1 статті 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод.

Згідно з частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).

Ухвалюючи рішення про задоволення заяви КНП «Олександрійська психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» про проведення психіатричного огляду ОСОБА_1 в примусовому порядку без його згоди, суд першої інстанції, враховуючи вказані норми матеріального права, оцінивши у сукупності надані заявником докази, дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення заяви.

Судом надано належну оцінку поданим доказам, зокрема, витяг з рішення лікарської консультативної комісії № 1171/01-15 від 05 вересня 2022 року, згідно якого було встановлено, що доцільно провести психіатричний огляд ОСОБА_1 у примусовому порядку. Вищезазначене рішення прийняте з врахуванням наявності у гр. ОСОБА_1 тяжкого хронічного розладу, внаслідок якого він вчиняє дії, що становлять небезпеку для життя та здоров`я оточуючих; наявності інформації про погіршення психічного стану гр. ОСОБА_1 та високу вірогідність здійснення небезпечних дій у разі ненадання належної психіатричної допомоги; відсутність усвідомленої згоди гр. ОСОБА_1 на надання необхідної психіатричної допомоги.

З амбулаторної карти №121/2010 та виписок з медичної картки стаціонарного хворого ОСОБА_1 , які були оглянуті в судовому засіданні 15.09.2022 судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 неодноразово був оглянутий лікарем-психіатром. Встановлено діагноз: тяжкий психічний розлад у формі хронічного маячного розладу.

Доводи апеляційної скарги щодо відсутності підстав для проведення психіатричного огляду ОСОБА_1 у примусовому порядку у закладі з надання психіатричної допомоги є безпідставними і такими, що спростовуються вищевказаним витяг з рішення лікарської консультативної комісії лікарів-психіатрів КНП «ОПЛ КОР» № 1171/01-15 від 05 вересня 2022 року.

Аналогічні висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах та з урахуванням фактичних обставин у цій справі, викладені також у постановах Верховного Суду: від 29 серпня 2018 року у справі № 766/13565/17; від 18 березня 2020 року у справі № 447/731/16-ц.

Порушень порядку надання та отримання доказів не встановлено, судом проведена належна правова оцінка доказів.

Отже, суд першої інстанції повно і всебічно дослідив наявні у справі докази та надав їм належну правову оцінку, правильно встановив обставини справи, у результаті чого ухвалив законне й обґрунтоване рішення, яке відповідає вимогам матеріального і процесуального права.

Огляд необхідний для вирішення питання про потребу ОСОБА_1 в наданні психіатричної допомоги, про вид такої допомоги та порядок її надання.

Посилання апеляційної скарги представника ОСОБА_1 - адвоката Шило А.О. на неповне дослідження доказів у справі та відсутність висновку колегії лікарів, що ОСОБА_1 страждає та потребує проведення психіатричного огляду в примусовому порядку, є безпідставним та спростовуються матеріалами справи.

Ці та інші доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку, що оскаржене судове рішення ухвалено без додержання норм матеріального і процесуального права, не спростовують правильного висновку суду першої інстанції по суті спору та значною мірою зводяться до переоцінки доказів.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Враховуючи зазначене, в межах вимог та доводів апеляційної скарги передбачених законом підстав для зміни чи скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення не встановлено.

В даному випадку висновок, зроблений судом першої інстанції, в повному обсязі відповідає встановленим у справі обставинам, а тому підстав для зміни чи скасування рішення суду першої інстанції немає.

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 вересня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови у випадку, передбаченому ст.389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 18 січня 2023 року.

Головуючий суддя А.М. Головань

Судді Л.М. Дьомич

О.А. Письменний