Провадження № 2-с/947/9/23
УХВАЛА

07.02.2023 року

Київський районний суду м. Одеси в складі

Головуючого судді Луняченка В.О.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) на користь Комунального підприємства «Житлово- комунальний сервіс «Вузівський» заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою, в якій просить скасувати судовий наказ Київського районного суду м. Одеси від 04.11.2022 року про стягнення з неї заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг на користь КП ЖКС «Вузівський» у розмірі 8106,37 гривень. З тексту заяви вбачається, що заявник з даним наказом категорично не погоджується, вважає його необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню ,зазначає, що, розрахунок по особовому рахунку невірний, посилається на неналежне виконання стягувачем зобов`язань з надання житлово- комунальних послуг.

Дійсне стало підставою для звернення до суду з заявою про скасування судового наказу від 04.11.2022 року про стягнення заборгованості за житлово- комунальні послуги.

Також в заяві про скасування судового наказу заявник просить, врахувати її скрутне матеріальне становище, похилий вік та стан здоров`я, звільнити її від сплати судового збору у розмірі 134,20 гривень.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, згідно зі ст. 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч.2 ст.133 Цивільного процесуального кодексу України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст.136 Цивільного процесуального кодексу України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст.8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При таких обставинах, суд приходить до висновку щодо можливості, з врахування матеріального становища заявника, звільнити її від сплати судового збору за пред`явлення заяви про скасування судового наказу.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4,5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Так, суд, ознайомившись з матеріалами справи, з заявою про скасування судового наказу, вважає заяву підлягаючою задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 04.11.2022 року Київським районним судом м. Одеси на підставі заяви стягувача КП «ЖКС «Вузівський» було видано судовий наказ в справі за № 947/22432/22 про стягнення з ОСОБА_1 на користь КП «ЖКС «Вузівський» заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг у розмірі 8106,37 гривень та судові витрати.

Відповідно до ч.3 ст.171 ЦПК України, у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявникові (стягувачеві) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Судовий наказ скасовується, якщо надійшла заява боржника про скасування судового наказу.

Крім того, вказані обставини, на які посилається заявник, свідчать про наявність спору про право, який може бути предметом розгляду в порядку позовного провадження.

Суд вважає за необхідне даний судовий наказ скасувати.

Керуючись ст. 171 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) на користь Комунального підприємства «Житлово- комунальний сервіс «Вузівський» заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг- задовольнити.

Скасувати судовий наказ № 947/22432/22, виданий 04.11.2022 року Київським районним судом м. Одеси про стягнення з ОСОБА_1 на користь КП «ЖКС «Вузівський» заборгованості за оплату житлово- комунальних послуг.

Роз`яснити стягувачеві, що заявлені ним вимоги можуть бути розглянуті в порядку позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Луняченко В. О.