Справа № 375/278/23
Провадження № 2/375/145/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 лютого 2023 року смт Рокитне

Суддя Рокитнянського районного суду Київської області Штифорук О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

01.02.2023 ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом.

Перевіривши матеріали даної заяви, вважаю, що її слід залишити без руху з таких підстав.

В порушення вимог ч.5 ст.175 ЦПК України у позові не вказаний виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги причини по яким він не звернувся до нотаріальної контори у встановлений законом строк, а також зазначення доказів, що підтверджують обставини поважності пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини протягом 6 місяців від дня відкриття спадщини, тобто з 30 листопада 2021 року по 30 травня 2022 року, що заважали йому звернутись до нотаріальної контори.

Відповідно до ч.6 ст.175 ЦПК у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

У відповідності до п. 5, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивачем у позовній заяві при викладі обставин, не зазначено причини, через які він не зміг звернутись із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини, відсутні посилання на докази, що підтверджують вказані обставини. Дані документи до позову не долучені.

Крім того, згідно із ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Формою розгляду справ цивільної юрисдикції є провадження ( позовне, наказне та окреме).

Враховуючи характер позовних вимог, спір повинен вирішуватись в порядку позовного провадження, відповідно до ч.3 ст.15 ЦПК України.

Справа позовного провадження характеризується наявністю двох сторін з протилежними інтересами і спірністю їх майнових та особистих немайнових правовідносин, які передаються на розгляд суду.

Отже, передумовою звернення до суду в порядку позовного провадження є наявність спірних правовідносин та необхідність захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Спір про право характеризує такий стан відносин, коли між сторонами існують певні розбіжності з приводу наявності, змісту та обсягу прав і обов`язків, здійснення яких є неможливим без судового втручання.

Діючим законодавством передбачений порядок отримання спадкового майна у власність.

В обґрунтування свого позову, позивач не зазначив які саме їх права, свободи та охоронювані законом інтереси порушені селищною радою, якими діями їх порушено, та чому вирішення цього спору є неможливим без судового втручання, оскільки відповідно до ст. 4 ЦПК України до суду можна звертатись за захистом свої прав, свобод і охоронюваних законом інтересів.

Враховуючи викладене, вважаю, що відсутність письмового звернення позивачів до нотаріуса про прийняття спадщини (заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину), а також відсутність постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, позбавляє дійти висновку суд про наявність достатньо обґрунтованого припущення про порушення або невизнання спадкових прав позивачів.

У позовній заяві зазначено, що позивач має право на спадкове майно, та просить суд надати йому додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, однак діючим законодавством передбачений порядок отримання спадкового майна у власність, відповідно до якого спадкоємці повинні для оформлення спадкових прав звернутись до нотаріуса.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про нотаріат» вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).

Позивач не зазначає у позові докази звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини або докази спільного проживання із спадкодавцем, відповідно до ст.1268 ЦК України.

Доказами зазначеного звернення є: письмова заява позивача до нотаріальної контори про прийняття спадщини (видачу свідоцтва про право на спадщину), Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі спадкової справи, постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. №7 „Про судову практику у справах про спадкування, за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

Враховуючи викладене, вважаю, що відсутність письмового звернення позивачів до нотаріуса про прийняття спадщини (заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину), а також відсутність постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, позбавляє суд дійти висновку про наявність достатньо обґрунтованого припущення про порушення або невизнання спадкових прав позивачів.

Оскільки, законодавством України передбачений порядок отримання нерухомого майна у власність в порядку спадкування за законом, а у позивача існують усі умови для реалізації цього права, а тому вважаю, що позивач повинен (зобов`язаний відповідно до ст.1297 ЦК України) письмово звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини (про отримання свідоцтва про право на спадщину на нерухомість).

Враховуючи викладене, вважаю, що підставою для звернення до суду є письмова відмова нотаріуса в оформленні права на спадщину із зазначенням причин відмови вчинення нотаріальної дії, яка відповідно до п.п.31,32 Інструкції „Про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України виноситься нотаріусом не пізніш як у триденний строк, на прохання особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальних дій.

Таким чином, позивачу необхідно, на підтвердження позовних вимог і наявності правового характеру спору (наявності спору про право), надати письмову відмову нотаріуса в оформленні права на спадщину.

Звернення до нотаріуса також необхідне для з`ясування факту відкриття спадщини після смерті спадкодавця і визначення кола спадкоємців.

Крім того, у позові неправильно визначений суб`єктивний склад учасників процесу.

Враховуючи умови розгляду справ про спадкування у судовому порядку (пункт 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. №7 „Про судову практику у справах про спадкування), відповідачами у таких справах є спадкоємці, які прийняли спадщину. При їх відсутності, та відсутності спадкоємців, які усунуті від права на спадкування, спадкоємців, які не прийняли або відмовились від прийняття спадщини відповідачами по зазначеній справі є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Також, відповідно до наданих позивачем документів, померла ОСОБА_2 була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 .

Водночас, відповідно до копій свідоцтва про право власності на нерухоме майно та витягу про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, долучених позивачем до позовної заяви, вищевказана квартира належить на підставі права власності ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При цьому суд звертає увагу позивача, що в позовній заяві взагалі не зазначено склад спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 .

Отже, позивачу необхідно визначитись з суб`єктним складом учасників процесу, викласти обставини, якими позивач обгрунтовує свої позовні вимоги, зазначити докази, що підтверджують вказані обставини, шляхом виконання недоліків, зазначених в цій ухвалі.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням наведеного, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати можливість позивачу виправити наведені в ухвалі недоліки.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху.

Встановити позивачу строк на усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до вимог ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею і апеляційному оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя О.В.Штифорук