"09" лютого 2023 р. Справа № 363/763/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2023 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Чірков Г.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного Управління Держгеокадастру у м. Києві та Київській області, Вишгородська районна державна адміністрація, третя особа ОСОБА_2 , про скасування державної реєстрації права власності та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

в провадження Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заяву ОСОБА_1 до Головного Управління Держгеокадастру у м. Києві та Київській області, Вишгородська районна державна адміністрація, третя особа ОСОБА_2 , про скасування державної реєстрації права власності та зобов`язання вчинити певні дії.

Як вбачається із вказаної позовної заяви її підписано ОСОБА_3 , яка діє на підставі посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Київської області Кашубою О.Б. довіреності від 06 лютого 2023 року, зареєстрованої в реєстрі за №33, якою позивач ОСОБА_4 уповноважив ОСОБА_3 представляти його інтереси та вести від його імені справи в усіх судових установах України.

У той же час, представником позивача у вказаній позовній заяві зазначено адвоката Орел Р.В.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку про необхідність повернення позовної заяви позивачу з наступних підстав.

Так, в поданій позовній заяві позивач просить:

-визнати протиправним та скасувати державну реєстрацію земельної ділянки ь площею 55 га, розташованої на території Синяківської сільської ради, Вишгородського району Київської області за кадастровим номером :06:065:0235;

-зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у місті Києві та Київській області закрити Поземельну книгу, яка була відкрита у зв`язку із здійсненням реєстрації земельної ділянки, площею 55 га розташованої на території Синяківської сільської ради, Вишгородського району Київської області за кадастровим номером :06:065:0235;

-зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у місті Києві та Київській області надати копію технічної документації щодо земельної ділянки громадянина ОСОБА_1 кадастровий номер :06:065:0196;

-зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у місті Києві та Київській області внести відомості до Державного земельного кадастру щодо земельної ділянки громадянина ОСОБА_1 кадастровий номер :06:065:0196.

Як передбачено вимогами ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку:

1) наказного провадження;

2) позовного провадження (загального або спрощеного);

3) окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду:

1) малозначних справ;

2) справ, що виникають з трудових відносин;

3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд;

4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи:

1) малозначні справи;

2) що виникають з трудових відносин;

3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) ціну позову;

2) значення справи для сторін;

3) обраний позивачем спосіб захисту;

4) категорію та складність справи;

5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо;

6) кількість сторін та інших учасників справи;

7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя;

2) щодо спадкування;

3) щодо приватизації державного житлового фонду;

4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу;

5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

З огляду на обсяг та характер доказів у справі, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи підстав для віднесення її до категорії справ, що мають розглядатися в порядку спрощеного позовного судом не встановлено, а тому вона має розглядатися за правилами загального позовного провадження.

Разом з тим, згідно ч. 2 ст. 15 ЦПК України представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (ч. 1 ст. 62 ЦПК України).

Разом з тим, позовну заяву підписано особою, повноваження якої документами, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», не підтверджуються, коли представником сторони у справі, яка має розглядатися за правилами загального позовного провадження може бути лише адвокат.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, якщо її подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Таким чином, подану позовну заяву підписано особою, яка не має права її підписувати, що є підставою для її повернення.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України,

ухвалив:

позовну заяву визнати неподаною та повернути позивачеві.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для цього.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги.

Суддя