ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

17.01.2023 року м. Одеса

Єдиний унікальний номер справи: 495/9132/16-ц

Апеляційне провадження № 22-ц/813/1894/23

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Колеснікова Г.Я. (суддя-доповідач),

суддів Вадовської Л.М., Сєвєрової Є.С.,

за участю секретаря Трофименко О.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання керівника Білгород-Дністровської окружної прокуратури, підтримане представником Одеської обласної прокуратури, про приєднання нових доказів та витребування доказів,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського апеляційного суду перебуває цивільна справа за позовом виконуючого обов`язки першого заступника керівника Білгород-Дністровської місцевої прокуратури до Затоківської селищної ради, ОСОБА_1 , третя особа виконавчий комітет Білгород-Дністровської міської ради Одеської області, про визнання незаконним рішення, недійсним свідоцтва про право власності на земельну ділянку за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 23 жовтня 2017 року.

17 січня 2023 року керівник Білгород-Дністровської окружної прокуратури Уманець О.В. на електрону адресу суду надав клопотання про витребування доказів та копії документів, що підтверджують звернення прокуратури до відповідних органів з метою отримання доказів у справі.

У клопотанні представник прокуратури просив суд:

- визнати поважними причини пропуску строку подання клопотання про витребування доказів;

- витребувати із Затоківської селищної ради Білгород-Дністровської міськради та Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району належним чином засвідчену копію рішення Затоківської селищної ради від 25 лютого 2005 року №146-IV про затвердження Генерального плану смт.Затока (з додатками);

- витребувати у ФОП ОСОБА_2 технічну документацію із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок від 27 жовтня 2014 року щодо земельної ділянки площею 0,0930 га по АДРЕСА_1 (кадастровий номер: :02:012:0178)

В обґрунтування клопотання зазначено, що необхідність витребування доказу виникла після сформування Верховним Судом відповідної практики про неможливість розгляду справи без вирішення питання про витребування, дослідження та оцінки Генерального плану смт Затока (постанови Верховного Суду від 10 листопада 2021 року у справі №495/10983/17 та від 08 грудня 2021 року у справі №495/1494/18). Крім того, технічна документація із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок, розроблена ФОП ОСОБА_2 від 27 жовтня 2014 року, до місцевого фонду документації із землеустрою та оцінки земель, не передавалась.

Також представником прокуратури надано суду докази звернення до Затоківської селищної ради, Кароліно-Бугазької сільської ради та головного управління Держгеокадастру в Одеській області і відповідні відповіді.

В судовому засіданні 17 січня 2023 року у режимі відеоконференції прийняв участь представник Одеської обласної прокуратури Гузь В.Г., який підтримав заявлені клопотання та просив суд залучити до справи надані копії запитів прокуратури та відповіді на них.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, представника прокуратури, вивчивши матеріали справи, дійшла висновку про залишення без задоволення клопотання з огляду на таке.

Згідно з ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього (ч.3 ст.367 ЦПК України).

Крім того, відповідно до ч.2 ст.83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

За положеннями ч.1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у ч.ч.2,3 ст.83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Частиною 1 ст.13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, при подачі позовної заяви прокуратура повинна була надати всі наявні у неї докази на підтвердження заявлених позовних вимог. Якщо такі докази у прокуратури (як позивача) були відсутні, вона не була позбавлена права заявити клопотання про витребування доказів у суді першої інстанції.

З матеріалів справи вбачається, що прокуратурою не заявлялось суду першої інстанції клопотання про витребування Генерального плану та технічної документації із землеустрою.

Враховуючи зазначене, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання прокурора про витребування доказів.

Розгляд справи на підставі доказів, які не надавалися до суду першої інстанції, суперечить принципу диспозитивності цивільного судочинства. Прокуратурою не надано докази неможливості подання клопотання про витребування доказів до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від неї, клопотання про поновлення процесуального строку не містить об`єктивних причин неможливості здійснення відповідної процесуальної дії.

Посилання прокуратури на відповідні постанови Верховного Суду як на підставу пропуску строку заявлення клопотання у суді першої інстанції є неповажними причинами.

Тому враховуючи ненадання доказів поважності причин не вирішення клопотання в суді першої інстанції, підстав для його задоволення немає.

Надані суду апеляційної інстанції докази звернення до відповідних інстанцій для отримання доказів та відповіді на них датовані 2021- 2023 роками, тобто після винесення оскаржуваного судового рішення від 23 жовтня 2017 року.

Верховний Суд у постанові від 07 липня 2021 року у справі № 509/4286/16-ц (провадження № 61-2393св21) зазначив, що така обставина, як відсутність існування доказів на момент прийняття рішення суду першої інстанції, взагалі виключає можливість прийняття судом апеляційної інстанції додаткових доказів у порядку ст.367 ЦПК України незалежно від причин неподання позивачем таких доказів. Навпаки, саме допущення такої можливості судом апеляційної інстанції матиме наслідком порушення вищенаведених норм процесуального права, а також принципу правової визначеності, ключовим елементом якого є однозначність та передбачуваність правозастосування, а отже системність та послідовність у діяльності відповідних органів, насамперед судів.

Надані суду запити на відповіді на нихне існували на час прийняття судом першої інстанції оскаржуваного рішення, що виключає можливість прийняття їх до уваги судом апеляційної інстанції.

З урахуванням наведеного у приєднанні до справи нових доказів на стадії апеляційного перегляду слід відмовити.

Керуючись ст.ст.84, 367, ч.ч. 2,3 ст.381 ЦПК України, апеляційний суд

УХВАЛИВ:

Клопотання керівника Білгород-Дністровської окружної прокуратури, підтримане представником Одеської обласної прокуратури, про приєднання до справи нових доказів та витребування доказів залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: