КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 2-ві/824/106/2022 Доповідач - Кулікова С.В.
У Х В А Л А

м. Київ Справа № 758/14207/21

28 грудня 2023 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кулікової С.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про відвід судді-доповідача Київського апеляційного суду Желепи О.В. в справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Подільского районного суду м. Київ від 17 жовтня 2023 року (ухвалено у складі судді Рибалка Ю.В., повний текст виготовлено 17.10.2023 року) у справі за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна, приватний виконавець виконавчого округу Миколаївської області Булахевіч Степан Вікторович про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню

в с т а н о в и в:

Позивач звернулась до суду із позовною заявою до відповідача у якій просить: визнати виконавчий напис № 27048 виданий 12 листопада 2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Харою Наталією Станіславівною таким, що не підлягає виконанню; вирішити питання судових витрат.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 05 січня 2021 року цивільну справу прийнято до розгляду та розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, яку сторони отримали в установлений законом строк.

Рішенням Подільского районного суду м. Київ від 17 жовтня 2023 року позов задоволено.

Визнано виконавчий напис вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Харою Наталією Станіславівною від 12.11.2019 року, зареєстрований за № 27048, таким, що не підлягає виконанню.

Стягнуто з Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» в дохід Державного бюджету судовий збір у розмірі 454,00 грн.

Не погоджуючись з такими рішеннями ОСОБА_2 23 листопада 2023 року подала безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, якою просить змінити рішення Подільського районного суду міста Києва від 17 жовтня 2023 року.

Вступну частину рішення після словосполучення «розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в м. Києві» викласти в наступний редакції:

«в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна, приватний виконавець виконавчого округу Миколаївської області Булахевіч Степан Вікторович, про виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню»;

Перший абзац резолютивної частини рішення викласти в наступній редакції:

«Позов ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК». Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівни, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог. Приватний виконавець виконавчого округу Миколаївської області Булахевіч Степан Вікторович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, визнання незаконною дію нотаріуса - задовольнити»;

Другий абзац резолютивної частини рішення викласти в наступній редакції:

- В частині вимог до Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК»: Визнати виконавчий напис №27048, вчинений 12 листопада 2019 року Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального Хара Наталія Станіславівна, про стягнення з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК». ідентифікаційний код 14282829, заборгованість за кредитним договором №9091 від 25.07.2014 року за період з 18 вересня 2018 року по 18 вересня 2019 року на загальну суму 20039,32 (двадцять тисяч тридцять дев`ять) гривень 32 коп. - таким що не підлягає виконанню.

В частині вимог до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівни: Визнати незаконним вчинення 12 листопада 2019 року Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Хара Наталією Станіславівною виконавчого напису №27048 на документі під назвою «Пропозиція укласти Договір карткового рахунку та договір страхування (оферти)» від 25 липня 2014 року за №9091.

Третій абзац резолютивної частини рішення доповнити абзацом в наступній редакції:

- Стягнути з АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК», ідентифікаційний код 14282829 (04070, м. Київ, вул. Андріївська, 4) на користь ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ) витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 100000,00 (сто тисяч) гривень 00 коп.

- Стягнути з Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівни, свідоцтво №6685 від 17.01.2008 ( АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ) судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 100000,00 (сто тисяч) гривень 00 коп.

Мотивувальну частину рішення Подільського районного суду міста Києва від 17 жовтня 2023 року та ухвали Подільського районного суду міста Києва від 05 січня 2022 року викласти відповідно до висновків суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.'

Стягнути з АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК», ідентифікаційний код 14282829 (04070, м. Київ, вул. Андріївська, 4), та Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівни, свідоцтво №6685 від 17.01.2008 ( АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ) судові витрати на стадії апеляційного провадження.

За результатами розгляду апеляційної скарги постановити окрему ухвалу, якою вирішити питання щодо притягнення головуючого в першій інстанції судді Рибалка Ю.В. до передбаченої законом відповідальності за діяльність, якою допущені порушення норм процесуального права та порушено права і законні інтереси ОСОБА_2 як позивача по справі.

Згідно протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями справу призначено судді-доповідачу Желепі О.В, судді, які входять до складу колегії: Немировська О.В, Мазурик О.Ф.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 листопада 2023 року клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволено частково.

Зменшено ОСОБА_2 розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Подільского районного суду м. Київ від 17 жовтня 2023 року до 1 000 грн 00 коп.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Подільского районного суду м. Київ від 17 жовтня 2023 року - залишено без руху, надавши строк для усунення недоліків.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 грудня 2023 року продовжено строк на усунення недоліків.

25 грудня 2023 року до Київського апеляційного суду надійшла заява від ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , про відвід, яку було подано на електронну адресу 22 грудня 2023 року.

Заява вмотивована тим, що суддя Желепа О.В. будучи проінформованою про скрутне матеріальне становище ОСОБА_2 та про те, що апеляційну скаргу подано в електронному вигляді, постановила завідомо незаконну і необгрунтовану ухвалу від 28 листопада 2023 року, якою вимагалось усунути недоліки апеляційної скарги шляхом подачі апеляційному суду оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 1 000 грн, яке є непомірно великим та обтяжливим для скаржника, та надати копію апеляційної скарги для всіх учасників, що є неправомірними вимогами.

Вказує, що за результатами розгляду заяви про відсутність можливості виконати ухвалу суду, суддя Желепа О.В. постановила завідомо незаконну та необгрунтовану ухвалу від 13.12.2023 року, якою по суті визнано необгрунтованою вимогу усунути недоліки в частині надати копію апеляційної скарги та продовжено строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подачі апеляційному суду оригіналу документу про сплату судового збору.

Скаржник вважає, що суддя Желепа О.В. в порушенні закону та присяги судді перешкоджає ОСОБА_2 у доступі до правосуддя та реалізації конституційного права на оскарження рішення суду та права на апеляційний перегляд справи. Такі дії викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді, а в цілому викликають недовіру до цього складу суду, яку можливо усунути шляхом задоволення відводу судді Желепа О.В. та її заміни іншим суддею.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 грудня 2023 року передано заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про відвід судді-доповідача Київського апеляційного суду Желепи О.В. для автоматизованого розподілу у відповідності до ч.І ст.ЗЗ ЦПК України з метою визначення судді для її розгляду.

Згідно протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями від 27 грудня 2023 року заяву про відвід колегії суддів призначено судді-доповідачу Куліковій С.В.

Перевіривши матеріали справи та доводи зазначені в заяві про відвід, суд вважає, що заява ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про відвід судді-доповідача Київського апеляційного суду Желепи О.В. не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Так, згідно з ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ч. 2 ст. 36 ЦПК України суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 37 ЦПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Таким чином, перелік підстав для відводу чітко визначений законом.

Стандарт безсторонності ґрунтується насамперед на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово "неупереджений" передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд апеляційної інстанції вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з: «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто, має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною; «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки, як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

Водночас, як зазначено в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення. Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію "розумного спостерігача". У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є не об`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Наведене свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що з одного боку дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників.

Тому, коли сторони стверджують про те, що судді необ`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже "правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене". Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Вважаю, що не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто, в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Надаючи оцінку обґрунтованості заяви про відвід судді-доповідача Київського апеляційного суду Желепи О.В., апеляційний суд приймає до уваги те, що заява ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 обґрунтована незгодою з процесуальним рішенням судді доповідача, зокрема, щодо вирішення питання щодо оплати апеляційної скарги судовим збором.

Інші заявлені ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 обставини для відводу судді доповідача також не є підставою для такого відводу, передбаченою ст. 36, 38 ЦПК України.

Отже, доводи, якими ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 мотивує свою заяву про відвід, не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності судді Київського апеляційного суду Желепи О.В., оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості судді як з погляду «суб`єктивного критерію», так і з погляду «об`єктивного критерію», якими керується у своїй процесуальній діяльності Європейський суд з прав людини.

Аргументи, на які посилається ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 у заяві про відвід, не є підставами для висновку, що суддя, визначена для розгляду цієї справи, проявилаупередженість при її розгляді. При цьому, доводи заявника щодо відводу судді доповідача ґрунтуються виключно на суб`єктивній оцінці вищезазначених обставин.

За результатами розгляду заяви про відвід не встановлено будь-яких з вищенаведених обставин, які б давали підстави для сумніву в об`єктивності та неупередженостісудді-доповідача Київського апеляційного суду Желепи О.В. при розгляді даної справи.

Враховуючи вищезазначене, у задоволенні заяви ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про відвід судді-доповідача Київського апеляційного суду Желепи О.В. слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 36, 40 ЦПК, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про відвід судді-доповідача Київського апеляційного суду Желепи О.В.- відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя