Справа № 456/3846/22
Провадження № 2/456/277/2023
УХВАЛА

про відкладення судового засідання

03 січня 2023 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Бучківської В. Л. ,

за участю секретаря Балабанської О.Т.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Стрию справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить розірвати шлюб, укладений між ним та ОСОБА_2 , який було зареєстровано 23 серпня 1996 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Стрию реєстраційної служби Стрийського міськрайонного управління юстиції Львівської області, актовий запис № 249. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.11.2022 справу розподілено судді Бучківській В.Л. Ухвалою судді від 14 листопада 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишено без руху, у зв`язку з недоліками в її оформленні.Представник позивача адвокат Ступник С.В. усунув недоліки позовної заяви, подавши до суду свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 , повторно видане 12.04.2022 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Стрию Стрийського району Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів).

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 12.12.2022 у задоволені клопотання ОСОБА_2 про направлення справи за підсудністю до Броварського міськрайонного суду Київської області відмовлено. Прийнято до розгляду справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з участю сторін. Призначено судове засідання у даній справі на 12:00 год. 03 січня 2023 року в приміщенні Стрийського міськрайонного суду Львівської області за адресою: Львівська область, м.Стрий, вул. Валова,12.

В судове засідання позивач не з`явилася, 28.12.2022, 03.01.2023 подала на адресу суду клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, про відкладення судового засідання та про передачу справи за підсудністю до іншого суду.

02.01.2023 представник позивача подав клопотання про проведення судового розгляду у відсутності позивача та його представника, просить позов задоволити, заперечує щодо надання строку для примирення.

Суд оглянувши матеріали справи приходить до наступного висновку.

Указом Президента України №64/20211 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Наказом Голови Верховного Суду від 04.03.2022 встановлено особливий режим роботи судів й запроваджено відповідні організаційні заходи, згідно з яким, зокрема, справи, які не є невідкладними, розглядатимуться лише за наявності письмової згоди на це всіх учасників судового провадження, якщо суд не припинив здійснювати судочинство, учасники судових процесів мають можливість подати заяву про відкладення розгляду справ у зв`язку з воєнними діями та/або про розгляд справ у режимі відеоконференції за допомогою будь-яких технічних засобів, зокрема власних та запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.

Також, суд враховує рекомендації Ради суддів України від 02.03.2022 щодо роботи судів в умовах воєнного стану, з них основні, зокрема, громадянам роз`яснюється можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із воєнними діями та можливість розгляду справ в режимі відеоконференції, розгляд справ по можливості відкладається (за винятком невідкладних судових розглядів), зважаючи на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя, справи, які не є невідкладними, розглядаються лише за наявності письмової згоди на це усіх учасників судового провадження та процесуальні строки по можливості продовжуються щонайменше до закінчення воєнного стану.

Згідно з ч. 2 ст. 20 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" №389-VІІІ від 12.05.2015 року в умовах воєнного стану не можуть бути обмежені права і свободи людини і громадянина, передбачені частиною другою статті 64 Конституції України.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі не повідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною. Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторони, які задіяні в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною першою ст.44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Вказана правова позиція взаємоузгоджується із правовою позицією Верховного Суду, визначеною у постанові від 07серпня 2019 у справі № 910/11287/16.

Вжиття заходів у разі виявлення зловживання процесуальними правами учасником процесу є не правом, а обов`язком суду (постанови Верховного Суду від 20 лютого 2020 року у справі № 438/350/17 та від 11 вересня 2020 року у справі № 530/1701/16-ц).

Згідно із ст. 143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Відповідно до ст. 144 ЦПК України заходами процесуального примусу є: 1)попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) привід; 5) штраф. Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом. Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Враховуючи наведені обставини та зважаючи на вимоги п.1 ч.2 ст. 223 та ч.2 ст. 247 ЦПК України, зважаючи на неприбуття відповідача в судове засідання та подання відповідачем клопотання про відкладення розгляду справи, суд приходить до висновку, що судове засідання слід проводити без фіксування його за допомогою звукозаписувального технічного засобу у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, а розгляд справи відкласти та повідомити сторін про дату його проведення. При цьому суд зауважує про право сторони на подання заяви, в порядку ст.223 ЦПК України про проведення судового розгляду у її відсутності та відсутність у суду можливості вирішити клопотання відповідача у зв`язку з поданням заяви про відкладення розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 223, 247, 260 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Судове засідання в цивільній справі за позовом позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, відкласти до 10.30 год. 31.01.2023.

В судове засідання викликати всіх осіб, які беруть участь у справі. Копію ухвали надіслати сторонам для відома. Ухвала окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя В.Л.Бучківська