Ухвала

06 березня 2023 року

м. Київ

справа № 227/5018/21

провадження № 61-2216ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником ОСОБА_2 , на постанову Дніпровського апеляційного суду від 01 лютого 2023 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Харківської міської ради, третя особа Новодонецька селищна рада Краматорського району Донецької області, про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності на майно,

ВСТАНОВИВ:

01 лютого 2023 року ОСОБА_1 , через представника ОСОБА_2 , за допомогою системи «Електронний Суд» звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Дніпровського апеляційного суду від 01 лютого 2023 року у цій справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом, оскільки заявницею не надано доказів сплати судового збору.

У клопотанні, доданому до касаційної скарги, заявниця просить відстрочити їй сплату судового збору за подання касаційної скарги, у зв`язку з скрутним майновим станом. До клопотання заявник додала: копії довідки з Пенсійного фонду України про суми виплачених доходів форми ОК-5 та форми ОК-7.

Вивчивши доводи клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги, Верховний Суд приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Аналіз клопотання про відстрочення сплати судового збору свідчить, що особою, яка подає касаційну скаргу, не надано беззаперечних доказів на підтвердження її скрутного майнового стану.

У статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення у справі «Креуз проти Польщі», від 19 червня 2001 року).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», від 26 липня 2005 року).

Вирішення питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Разом із тим, особа, яка подала касаційну скаргу у цій справі, не надала достатніх доказів на підтвердження виключних обставин для відстрочення сплати судового збору.

Додані до касаційної скарги копії трудової книжки, довідки форми ОК - 5 та форми ОК - 7 не є достатніми доказами, які б повно підтверджували розмір річного доходу заявника за попередній календарний рік ( за період із 1 по 4 квартали 2022 року).

Оскільки, звернувшись до суду з відповідним клопотанням, ОСОБА_1 не надала беззаперечних та достатніх доказів на підтвердження свого скрутного майнового стану, тому їй необхідно сплатити судовий збір або надати документи, які б підтверджували підстави для відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги (відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу по 4 квартал 2022 року), разом із клопотанням (заявою) про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подачі позовної заяви) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року,в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру підлягає сплаті судовий збір, який становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про державний бюджет на 2022 рік» станом на 01 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 481,00 грн.

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України«Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання касаційної скарги) за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до частини третьої статті 2 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Заявником оскаржується постанова апеляційного суду, якою скасовано рішення суду першої інстанції про задоволення вимоги немайнового характеру (про встановлення факту, що має юридичне значення).

Отже, за оскарження судового рішення в частині вирішення позовної вимоги немайнового характеру судовий збір підлягає сплаті у розмірі 1 587,84 грн (992,40 х 200%) х 0,8.

Судовий збір має бути перерахований або внесений за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Заявниця не позбавлена можливості повторно звернутись до Верховного Суду з клопотанням (заявою) про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги, надавши відповідні документи.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявниці строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк ? десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявниці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Петров