ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2023 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ковалевської Л.М.,

за участі секретаря Омельчук С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастові Київської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майна, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2022 року до суду звернувся позивач ОСОБА_1 з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майна, мотивуючи вимоги тим, що в 1976 році померла баба позивача ОСОБА_4 та після її смерті її сини ОСОБА_5 та ОСОБА_6 успадкували житловий будинок по АДРЕСА_1 . В 2006 році помер дядько позивача ОСОБА_5 , після смерті якого відкрилася спадщина на Ѕ частину даного житлового будинку, та спадкоємцями якого є доньки померлого - ОСОБА_2 та ОСОБА_7 , але будь-яких дій щодо прийняття спадщини вони не вчиняли. В 2017 році помер батько позивача ОСОБА_6 , після смерті якого, також, відкрилася спадщина на Ѕ частину даного житлового будинку. У період з 2014 року по 2017 рік позивач разом з батьком ОСОБА_6 користувалися будинком, утримували його, платили податки, обробляли город та садок, а після смерті батька, позивач сам користувався будинком та земельною ділянкою. Мати позивача та дружина батька ОСОБА_5 ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Інших спадкоємців першої черги після смерті батька позивача немає. Тому, позивач вважає, що він фактично прийняв спадщину після смерті батька ОСОБА_6 і після смерті дядька ОСОБА_5 (як племінник за правом представлення). Що стосується дружини дядька позивача ОСОБА_5 ОСОБА_9 , то вона відмовилася від спадкого майна після смерті чоловіка на користь доньок ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , які, також, приймати спадщину не бажають. Позивач в шестимісячний термін звернувся з заявою до нотаріуса з питання прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_6 та після смерті дядька ОСОБА_5 , але йому було відмовлено в зв`язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на майно. У зв`язку з вище викладеним позивач змушений звернутися до суду за захистом своїх прав.

Ухвалою судді від 06 жовтня 2022 року провадження у справі відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 22 листопада 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судове засідання представник позивача та позивач не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлені вчасно та належним чином, через канцелярію суду позивач подав письмову заяву про розгляд справи за його відсутності та відсутності його представника, позов підтримує та просить його задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлені вчасно та належним чином, через канцелярію суду надали письмові заяви, в яких зазначили, що просять розглядати справу без їх участі проти задоволення позовних вимог не заперечують.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України в разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ст. 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов протягом усього часу судового розгляду. Оскільки, визнання відповідачем позову не суперечить вимогам закону і не порушує прав та інтересів будь-яких осіб, суд приймає визнання відповідачем позову.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, всебічно й повно з`ясувавши обставини, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 , виданим 25.07.2017 (а.с.6).

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер дядько позивача ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2 , виданим 15.08.2006 (а.с.5).

Після смерті ОСОБА_5 та ОСОБА_6 відкрилася спадщина, до складу якої увійшов житловий будинок АДРЕСА_1 , який вон прийняли у спадок після смерті своєї матері ОСОБА_4 , згідно свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с.7).

Факт, що позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_6 підтверджено копією свідоцтва про його народження серії НОМЕР_3 від 07 липня 1973 року (а.с.19).

Дружина ОСОБА_6 та мати позивача ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 (а.с.22).

Дружина ОСОБА_5 - ОСОБА_9 письмовою заявою відмовилася від своєї частки спадщини на користь дітей ОСОБА_2 та ОСОБА_7 (а.с.24).

Тобто, після смерті ОСОБА_5 єдиними спадкоємцями є його доньки ОСОБА_2 та ОСОБА_7 (відповідачі по справі), які приймати спадщину на Ѕ частину будинку АДРЕСА_1 , не бажають та ніяких дій не приймають.

Відповідно до статті 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки.

Позивач є єдиним спадкоємцем першої черги спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 свого батька ОСОБА_6 та у передбачений законом шестимісячний термін звернувся до нотаріальної контори з питання прийняття спадщини.

Згідно частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Проте, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом нотаріусом позивачеві ОСОБА_1 було відмовлено в зв`язку із відсутністю оригіналу свідоцтва про право власності на житловий будинок (а.с.33).

Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Згідно з ч. 3 ст.1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Проаналізувавши обставини справи, оцінивши представлені сторонами в порядку ст. 76 ЦПК України докази в їхні сукупності, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими і підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у постанові від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів є визнання права.

Гарантії здійснення права власності та його захисту закріплені в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., зокрема, в ст. 1 Першого протоколу до неї (ратифіковано законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР), яка є складовою правової системи відповідно до ст. 9 Конституції України, а також у вітчизняному законодавстві.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу (ст. 16 Цивільного кодексу України). Об`єктами права власності є будь-які речі (майно). Річчю є предмет матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обов`язки (ст. 179 ЦК України).

Статтею 1218 ЦК встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Як зазначено в п. 3.3 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.13 № 24-753/0/4-13 Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування , найпоширенішою причиною звернення особи до суду в справах про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є неможливість спадкоємцями, які прийняли спадщину, оформити своє право на спадщину в нотаріальній конторі з причин відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно на ім`я спадкодавця та/або відсутності державної реєстрації нерухомого майна спадкодавцем.

Такі випадки характерні для сільської місцевості, де право власності на житловий будинок за спадкодавцем підтверджується лише записом в погосподарській книзі сільської ради та триваліш фактом володіння цим майном особою, яка померла.

Також, позивач ОСОБА_1 фактично успадкував Ѕ частину житлового будинку після смерті дядька ОСОБА_5 , як племінник за правом представлення відповідно до вимог статті 1266 Цивільного кодексу України, де вказано, що племінники спадкодавця спадкують ту частину спадщини, яка б належала за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкри Відповідно до ст. 1221 ЦК України, місце відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1266 ЦК України, племінники спадкодавця спадкують ту частину спадщини, яка б належала за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вини були живими на час відкриття спадщини.

Після смерті ОСОБА_6 його Ѕ частину житлового будинку по АДРЕСА_1 фактично успадкував позивач, але оформити не зміг із-за відсутності оригіналу правовстановлюючого документу.

Після смерті ОСОБА_5 його Ѕ частину житлового будинку по АДРЕСА_1 ніхто не успадкував.

З метою оформлення спадкового майна після смерті дядька позивач звернувся до державної районної нотаріальної контори з питання видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, але Постановою від 09 серпня 2022 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину (а.с.39).

З витребуваної судом копії спадкової справи №568/2017 після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 вбачається, що позивач ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем першої черги спадкування за законом після смерті свого батька ОСОБА_6 (а.с.87-99).

Також, згідно відповіді Державного нотаріуса Другої Фастівської державної нотаріальної контори Київської області Бігіч С.Ю. від 18.11.2022, вбачається, що згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №70670933 від 18.11.2022, спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 , відсутня (а.с.59).

Відповідно до листа вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №6-47/0/9-12 від 10.07.2012, судам слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Таким чином, передумовою звернення до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав є наявність постанови нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Керуючись ст. ст. 12, 76-81, 223, 258-259, 264-265 ЦПК України, ст. ст.16, 179, 328, 392, 1218, 1268,1270 ЦК України, Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4/13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майна задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_5 , за реєстр. за адресою: АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом право власності на 1/2 частину житловий будинок по АДРЕСА_1 після смерті батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , та за правом представлення право власності на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області за правилами, встановленими в ст. ст. 354-356 ЦПК України відповідно, з урахуванням положень п. 15.5 ч. 1 розд. ХІII «Перехідні положення» цього Кодексу.

Суддя Л.М. Ковалевська