Справа № 185/7368/22
Провадження № 2/185/326/23
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

16 січня 2023 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Головіна В.О. з участю секретаря судового засідання Преображенської К.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди

В С Т А Н О В И В

07 вересня 2022 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я на виробництві.

Позиція позивача

Позивач посилається на те, що він працював на виробничих структурних підрозділах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» з повним робочим днем у шахті, з 24.02.1992 по 14.02.2019 року. За час роботи на підприємстві він отримав професійне захворювання та частково втратив професійну працездатність. Позивач вважає, що саме з вини підприємства, яке не створило безпечних умов праці, він втратив своє здоров`я.

Позивач просить стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, 40000.00 грн. та витрати за надання правничої допомоги.

Ухвалою від 15 вересня 2022 року відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Заяви та клопотання відповідача

Відповідач звернувся до суду з відзивом на позовну за заяву у якому просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог у зв`язку з їх недоведеністю, з клопотанням про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, про обов`язкову участь позивача в судовому засіданні, про витребування додаткових доказів.

Суд вважає, що вказані клопотання задоволенню не підлягають тому що діючим цивільно-процесуальним законодавством України передбачена можливість розгляду даної цивільної справи в спрощеному порядку без повідомлення (виклику) сторін по справі.

Як передбачено частинами 4, 5 статті 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є зокрема з`ясування заперечень проти позовних вимог, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного та безперешкодного розгляду справи по суті.

За змістом статей 81, 83 ЦПК України, позивач зобов`язаний довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Позивачем додані до позовної заяви письмові докази, що підтверджують обставини, на які він посилається у позовній заяві, а саме його роботу на підприємстві відповідача у шкідливих умовах, встановлення йому висновком МСЕК первинно втрати професійної працездатності внаслідок професійних захворювань.

За змістом статті 23 Цивільного кодексу України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом з урахуванням вимог розумності і справедливості.

Позиція позивача по справі детально викладена у позовній заяві, зокрема позивачем зроблений докладний опис негативних змін у його житті, спричинених ушкодженням здоров`я, тому немає необхідності обов`язкової явки позивача у судове засідання.

Як визначено постановою Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 210/3177/17, право працівника на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання, настає з дня встановлення йому МСЕК стійкої втрати працездатності.

Таким чином факт встановлення позивачу стійкої втрати працездатності висновком МСЕК вже є підставою для відшкодування йому моральної шкоди.

Фактичні обставини, встановлені судом

Позивач перебував у трудових відносинах на шахті ім. Героїв Космосу ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» з 24.02.1992 року по 14.02.2019 року та працював електрослюсарем підземним з повним робочим днем у шахті,звільнений за станом здоров`я.

Згідно медичного висновку лікарсько - експертної комісії Державної установи «Українського Науково- дослідницького інституту промислової медицини» від 22.12.2020 року позивачу встановлено діагноз:

- хронічне обструктивне захворюванням легень першої - другої стадії, пиловий бронхіт першої - другої стадії, емфізема легень першої - другої стадії) група В, легенева недостатність другого ступеня

- остеоартроз у поєднані з періатрозом колінних і ліктьових суглобів (ПФ другого ступеня)

- двобічний плечолопатковий періатроз (ПФ другого ступеня)

- нейросенеорна приглухуватість першого ступеня ( з легким зниженням слуху)- клініко - функціональних та РГ даних, характерних для проф. обумовленого ХОЗЛ першої - другої стадії

(наявність скарг на задишку після незначного фіз. навантаження, періодичний кашель з виділенням слизового харкоти у невеликій кількості продовж дня, важкість тп свистячі хрипи у грудях, інколи забруднення дихання за типом задухи, яке виникає у нічний час, підвищену втому, остеоартрозу у поєднані з періатрозом колінних і ліктьових суглобів, двобічного плечолопаткового періатрозу ( наявність скарг на біль та обмеження рухів в плечових, ліктьових та колінних суглобах, симетричності ураження слуху, аудіограми, характерної для нейросенсорної приглухуватості.

22.01.2021 року комісією Головним управління Держпраці у Дніпропетровській області складено Акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за ФОРМОЮ П -4, який затверджено начальник вказаного управління, згідно якого причинами виникнення хронічного професійного захворювання є: вміст пилу перевищує в 20,5 разів (фактичне значення 82,1мг/мЗ при допустимому 4мг/мЗ), важкість праці: перебування у вимушеній робочій позі 33,3% часу зміни при нормі 10%, нахили корпусу (вимушені більше 30 град.) становлять 236 разів за зміну при нормі до 100 разів, фізичні фактори: еквівалентний рівень шуму перевищує нормативний на 7дБа ( фактичне значення 87дБА, при допустимому 80Дба), хронічне захворювання виникло за обставин: працюючи електрослюсарем підземним дільниці з видобутку вугілля, виконував роботи з обслуговування та ремонту, монтажу та демонтажу електромеханічного обладнання на дільниці згідно технологічного процесу, внаслідок недосконалості технології підземного видобутку вугілля, роботи шахтних механізмів і машин не є можливість встановлення систем вентиляції, пиловидалення, підпадав під вплив підвищених концентрацій аерозолю переважно фібро генної дії у повітрі робочої зони, підвищених рівнів виробничого шуму, недосконалість технології передбачає значне використання ручної праці ( зачистка гірничої маси вручну, піднесення матеріалів та обладнання тощо), внаслідок недосконалості механізмів гірничошахтного обладнання, робочого інструменту в підземних умовах шахти не завжди була можливість використовувати транспортувальні засоби та засоби малої механізації для переміщення вантажів внаслідок технологічного обмеження робочого простору, перешкоджаючого їх застосуванню. Комісія дійшла до висновку, що умови, в яких працював позивач є шкідливими по вмісту в повітрі робочої зони хімічних речовин по рівню шумового завантаження, по показникам мікроклімату, показникам освітлення, важкості пралі, напруженості праці.

01.03.2021 року обласна МСЕК № 3 ( м. Дніпро) встановила позивачу з 16.02.2021 року безстроково 40% втрати працездатності, в тому числі: 20% - ДА. 15% - ХОЗЛ. 5% - туговухість.

Після встановлення стійкової втрати працездатності позивач проходив стаціонарне лікування в КНП «ПЛІЛ ПМР» у 2021р., що підтверджується виписками КНП «ПЛІЛ ПМР».Вказані захворювання обмежують позивача у ведені нормального способу життя, спокійно спати вночі, викликають обмеження в рухах, обмежені в життєдіяльності, соціально- побутовому житті та змушують позивача додавати зусиль для організації своєї життєдіяльності, позивач потребує необхідності у постійному нагляді лікарів, медикаментозному та санаторному лікуванні.

Отже, позивачу спричинені глибокі фізичні та душевні страждання, які носять тривалий характер, постійне лікування не призводить до поновлення становища, яке існувало до втрати працездатності та ушкодження здоров`я.

Позивач втратив працездатність, і як наслідок був звільнений з роботи за станом свого здоров`я. Якщо втрачене здоров`я, то немає того повноцінного життя, як того бажає сама людина. Немає вартості життю людини та вартості втраченому здоров`ю. Моральну шкоду не можна відшкодувати в повному обсязі, так як не має і не може бути точних критеріїв майнового виразу душевного болю, спокою. А тому враховуючи глибину фізичних та душевних страждань позивача, погіршення його здібностей, ступень вини відповідача в заподіянні шкоди, вимоги розумності, виваженості і справедливості, а також ту обставину, що за висновком МСЕК позивачу встановлено ступінь втрати професійної працездатності 40 % безстроково, суд вважає, що стягнення на його користь з відповідача 40000 грн., в рахунок відшкодування моральної шкоди є розумним та справедливім розміром.

Надані позивачем письмові докази є достатніми, оскільки у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність обставин, на які посилається позивач в обґрунтування своїх вимог.

Норми права, які застосував суд

Відповідно до статті 237-1 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен відшкодувати заподіяну моральну шкоду працівнику, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Нормою статті 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Матеріалами справи підтверджується, що внаслідок тривалої дії шкідливих факторів на робочому місці позивач частково втратив професійну працездатність, що порушило його звичне життя, змусило лікуватися, обмежувати свою життєву активність, прикладати додаткові зусилля для організації свого життя.

Таким чином судом встановлено наявність порушення права позивача на безпечні та здорові умови праці, що призвело до виникнення професійних захворювань та обмеження працездатності. Тому наявні підстави для відшкодування роботодавцем заподіяної працівнику моральної шкоди.

З урахуванням міркувань розумності, виваженості та справедливості, зважаючи на ступінь втрати позивачем професійної працездатності, необхідність постійного лікування та реабілітації, наявність вимушених змін у житті позивача у зв`язку з професійним захворюванням, суд визначає розмір грошового відшкодування моральної шкоди у сумі 40000.00 грн., що відповідатиме характеру та обсягу моральних страждань, які позивач пережив і які переживатиме надалі через ушкодження здоров`я.

Розподіл судових витрат

Як передбачено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивач звільнений від сплати судового збору, тому судовий збір на користь держави підлягає стягненню з відповідача у розмірі, діючому на день звернення позивача до суду, за подання позовної заяви майнового характеру фізичної особою.

В частині стягнення витрат на правничу допомогу адвоката позовні вимоги задоволенню не підлягають, тому що позивачем не зазначено у позові про розмір цих витрат та не додано відповідних доказів про понесені ним витрати.

Керуючись статтями 264-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

Задовольнити частково позов ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_1 у відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, 40000.00 (сорок тисяч) гривень з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» судовий збір на користь держави в сумі 600.00 (шістсот) гривень.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається у Дніпровський апеляційний суд протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

- ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

-Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля», 51400 Дніпропетровська область, місто Павлоград, вулиця Соборна, 76, .

Суддя: В. О. Головін