У Х В А Л А

12 січня 2023 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/2626/2023

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О. Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 ,

на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 07 червня 2022 року та додаткове рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27 вересня 2022 року вимогам ст. 356, 357 ЦПК України,

у цивільній справі №754/14375/18 Деснянського районного суду м. Києва

за позовом заступника керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради

до ОСОБА_1 ,

треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онопченко Оксана Вікторівна,

про визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання спадщини відумерлою, витребування майна та скасування державної реєстрації

У С Т А Н О В И В:

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 07 червня 2022 року позов задоволено частково, а саме: визнано недійсним догові купівлі-продажу, визнано спадщину відумерлою та витребувано нерухоме майно.

Додатковим рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 27 вересня 2022 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь позивача витрати по сплаті судового збору в сумі 3 842,00 грн.

Не погоджуючись з вказаними рішенням та додатковим рішенням суду, відповідачка 24 грудня 2022 року безпосередньо до Київського апеляційного суду подала апеляційну скаргу разом з клопотанням про розстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

На запит Київського апеляційного суду від 27 грудня 2022 року про витребування цивільної справи №754/14375/18, Деснянський районний суд м. Києва направив справу, яка надійшла до Київського апеляційного суду 10 січня 2023 року.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання про розстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Положення ч. 1 ст. 136 ЦПК України кореспондуються з положення пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон).

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що з урахуванням майнового стану сторони, суд може розстрочити сплату судового збору.

Звертаючись до суду з клопотанням про розстрочення сплати судового збору, ОСОБА_1 посилалася на складний майновий стан, оскільки є особою пенсійного віку.

Разом з тим, доказів складного майнового стану до клопотання не долучила.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для відмови ОСОБА_1 в задоволенні її клопотання про розстрочення сплати судового збору та залишення апеляційної скарги без руху, з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами частини 3 статті 6 Закону, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум) (ч. 4 ст. 6 Закону).

Відповідно до пп. 6 п.1 ч. 2. ст. 4 Закону за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

З резолютивної частини оскаржуваного рішення вбачається, що позов задоволено частково, а саме задоволено дві вимоги немайнового характеру про визнання недійсним договору та визнання спадщини відумерлою, а також задоволено вимогу майнового характеру про витребування майна, вартість якого становить 1 123 949,00 грн.

Ураховуючи викладене та зважаючи на те, що позивач звернувся до суду з даним позовом у 2018 році, за подання позовної заяви в частині немайнових вимог підлягав сплаті судовий збір в сумі 3 524,00 грн (по 1 762,00 грн за кожну немайнову вимогу). А виходячи із вартості витребуваного майна (1 123 949,00 грн), за подання позовної заяви в частині майнових вимог підлягав сплаті судовий збір в сумі 11 239,49 грн.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 22 145 грн 24 коп (1762,00+1762,00+11 239,49х150%).

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у сумі 22 145 грн 24 коп. за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026010; Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме скаргу сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Також, згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 по справі №910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Оригінал документу про сплату судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

Щодо клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд зазначає, що таке клопотання буде вирішено після усунення недоліків апеляційної скарги.

На підставі викладеного та керуючись ст. 136, 185, 356, 357 ЦПК України

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , про розстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 07 червня 2022 року та додаткове рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27 вересня 2022 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному сайті Київського апеляційного суду за веб адресою: www.kas.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О. Ф. Мазурик