Справа № 404/7088/21
Номер провадження 2/404/1896/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ЗАОЧНЕ

08 лютого 2023 року Кіровський районний суд міста Кіровограда

в складі: головуючого судді Кулінка Л.Д.

за участю секретаря Московенка В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення пені за прострочення аліментів,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , у вересні 2021 року, звернулась до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_2 на її користь пеню за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за період з 25 січня 2011 року по травень 2021 року в сумі 59665,24 грн. В обгрунтування позову зазначила, що згідно виконавчого листа про справі № 2а-2065/11 від 20.04.2011 року виданого Кіровським районним судом міста Кіровограда стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 350,00 грн., щомісячно, але не менше 30 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з 25.01.2011 року і продовжуючи до повноліття сина, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_3 . Відповідачем сплата аліментів не проводилась, внаслідок чого виникла заборгованість зі сплати аліментів станом на 01.05.2011 року, і складає 59665,24 грн., що й стало причиною звернення позивача до суду з позовом про стягнення пені за прострочення аліментів.

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 01 листопада 2021 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання (а.с.20).

Позивач в судове засідання не з`явилась, представником позивача подано до суду заяви (вх. № 19229 від 13.07.2022 року; вх. № 30452 від 27.10.2022 року) про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, ИА підтри маня позовних вимог, проти винесення заочного рішення по справі не заперечують (а.с.35, 37а).

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгялду справи повідомлений належним чином (а.с. 42-43), причини неявки суду не відомі, клопотань, заяв, відзиву на позов до суду не подав.

Відповідно до частин сьомої, восьмої статті 128 Цивільного процесуального кодексу України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідачу направлялась повістка про виклик до суду на адресу, зазначену в позовній заяві та є його зареєстроаним місцем проживання (довідка № 020029/1 відділу реєстрації місуя проживання особи управління у сфері державної реєстрації департаменту надання адміністративних послуг Кропивницької міської ради, а.с. 17 на звороті).

Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням частини четвертої статті 223 та статті 280 Цивільного процесуального кодексу України.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи та досліджені в судовому засіданні докази, суд встановив таке.

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 21 вересня 2009 року виданого Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Кіровоградській області, батьками ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с.9).

Рішенням Кіровського районного суду міста Кіровограда від 04 квітня 2011 року стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 350,00 грн., щомісячно, але не менше 30 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи з 25.01.2011 року і до повноліття сина, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.44-46).

Згідно довідки-розрахунку щодо розміру отриманих аліментів по виконавчому листу № 2а-2065/11 від 20.04.2011 року за період 25.01.2011 року по 30.04.2021 року виданої Фортечним відділом державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) заборгованість зі сплати аліментів ОСОБА_2 станом на 01.05.2021 року складає 59665,24 грн. (а.с.4-8).

Законом України «Про охорону дитинства» визначено охорону дитинства в Україні як стратегічний загальнонаціональний пріоритет. Основні засади державної політики у цій сфері грунтуються на забезпеченні найкращих інтересів дитини, та з метою забезпечення прав дитини на такі умови життя, які будуть достатніми для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, соціального та духовного розвитку дитини.

Відповідно до частини другої статті 141 Сімейного кодесу України розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Можна зробити висновок, що обсяг відповідальності батьків не залежить від проживання їх разом чи окремо від дитини, і цей факт не звільняє від обов`язку забезпечувати такі умови життя дитини, які є достатніми для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, соціального та духовного розвитку.

Зазначений висновок підтверджується і наявністю відповідальності за ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків, як передбачено у частині четвертій статті 155 Сімейного кодексу України.

Крім того, відповідно до Закону України від 17 травня 2017 року № 2037-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» аліменти, одержані на дитину, є власністю дитини.

Цей припис підтверджує довід про підвищений захист прав дитини.

У статті 179 Сімейного кодексу України послідовно зазначається, що аліменти призначені для утримання дитини і не можуть бути використані не за цільовим призначенням.

Статтею 180 Сімейного кодексу України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (частина третя статті 182 Сімейного кодексу України у редакції, чинній на час ухвалення рішення про стягнення аліментів).

У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця.

Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки.

Частиною другою та третьою статті 195 Сімейного кодексу України передбачено що, заборгованість за аліментами платника аліментів, який не працював на час виникнення заборгованості або є фізичною особою - підприємцем і перебуває на спрощеній системі оподаткування, або є громадянином України, який одержує заробіток (дохід) у державі, з якою Україна не має договору про правову допомогу, визначається виходячи із середньої заробітної плати працівника для даної місцевості. Розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом.

За положеннями частини першої-третьої саттті 194 Сімейного кодексу України, аліменти можуть бути стягнуті за виконавчим листом за минулий час, але не більш як за десять років, що передували пред`явленню виконавчого листа до виконання. Якщо за виконавчим листом, пред`явленим до виконання, аліменти не стягувалися у зв`язку з розшуком платника аліментів або у зв`язку з його перебуванням за кордоном, вони мають бути сплачені за весь минулий час. Заборгованість за аліментами, які стягуються відповідно до статті 187 цього Кодексу, погашається за заявою платника шляхом відрахувань з його заробітної плати, пенсії, стипендії за місцем їх одержання або стягується за рішенням суду.

Частиною першою статті 196 Сімейного кодексу України встановлено, що, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.04.2019 року по справі № № 333/6020/16-ц роз`яснено що, правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо.

Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.

Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені.

Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.

За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.

У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %.

Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.

У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.

Судом встановлено, що заборгованість ОСОБА_2 по аліментам у заявлений позивачем період, а саме з 25 січня 2011 року до травня 2021 року включно становить 59665,24 грн., що підтверджується розрахунком державного виконавця Фортечного відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (а.с.4-8).

Позивачем у позовній заяві надано розрахунок пені за несвоєчасну сплату аліментів відповідачем за період з 25 січня 2011 року до травня 2021 року, і згідно якого загальний розмір пені становить 677841,51 грн.

Такий розрахунок проведено відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 03.04.2019 року по справі № № 333/6020/16-ц.

Відтак, оскільки нарахована пеня перевищує розмір заборгованості по аліментах, стягнення пені у розмірі заявленному позивачем цілком ґрунтується на нормі статті 196 Сімейного кодексу України та відповідає правовим висновкам Великої Палати Верховного Суду.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає що вимоги позивача про стягнення з відповідача пені за прострочення зі сплати аліментів в сумі 59665,24 грн. заявлені обґрунтовано та підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про охорону дитинства» статтями 141, 155, 179, 180, 182, 194 , 195, 196 Сімейного кодексу України, статтями 4, 10, 11-13, 76-81, 263-265, 280-284 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , про стягнення пені за прострочення аліментів, задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 пеню за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за період з 25 січня 2011 року по травень 2021 року включно в сумі 59665,24 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір в сумі 908,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків невідомий, місце проживання: АДРЕСА_2 ;

Повний текст рішення суду складено 13.02.2023 року

Суддя Кіровського районного

суду міста Кіровограда Людмила КУЛІНКА

Суддя Кіровського Л. Д. Кулінка

районного суду

м.Кіровограда