1Справа № 335/8307/22 2/335/538/2023
31 січня 2023 року м.Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м.Запоріжжя у складі: головуючого судді Апаллонової Ю.В., за участю секретаря Коваль Г.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
У грудні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, який зареєстровано 18 червня 2011 року відділом РАГС магістрату міста Белград Республіки Сербія та внесено запис до Книги реєстрації шлюбів управління Раковіца за поточним номером 450. В обґрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що шлюбні відносини з відповідачем виявились невдалими, подружніх стосунків не мають, спільне господарство не ведеться з 2016 року. Вважає відновлення подружніх стосунків неможливим через втрату почуттів та різних поглядів на шлюбне життя. Від шлюбу сторони мають дитину сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є громадянином.
Позивач у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена судом своєчасно та належним чином, представник позивача надав заяву про розгляд справи за відсутності позивача.
Відповідач, повідомлений судом належним чином про час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, про причини неприбуття суд не сповістив.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
У зв`язку з чим, на підставі ст.ст. 247, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів, без фіксації судового процесу, в порядку заочного розгляду.
Вивчивши матеріали справи та дослідивши письмові докази, суд приходить до таких висновків.
Як слідує з матеріалів справи, позивачка ОСОБА_5 , є громадянкою України.
Відповідач ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин Республіки Сербія.
18.06.2011 року сторони зареєстрували шлюб в відділі РАГС магістрату міста Белград Республіки Сербія, про що у книзі реєстрації шлюбів, яку веде управління Раговіца за поточним номером 450, рік 201 зроблено запис про укладення шлюбу.
В даному шлюбі ІНФОРМАЦІЯ_3 у сторін народився син ОСОБА_7 у м. Белград Республіки Сербія.
Позивачка стверджує, що причиною розірвання шлюбу є те, що між сторонами склалися різні погляди на сімейне життя, сімейні цінності, через що стали виникати конфлікти . Непорозуміння, які виникали між ними, призвели до того, що між ними втрачені почуття любові та кохання один до одного і їх шлюб носить виключно формальний характер. Подальше збереження шлюбу вважає неможливим та таким, що суперечить її інтересам та інтересам їх дитини.
Згідно ст. 410 ЦПК України іноземці, особи без громадянства, іноземні юридичні особи, іноземні держави (їх органи та посадові особи) та міжнародні організації (далі - іноземні особи) мають право звертатися до судів України для захисту своїх прав, свобод чи інтересів. Іноземні особи мають процесуальні права та обов`язки нарівні з фізичними і юридичними особами України, за винятками, встановленими Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Згідно ст. 414 ЦПК України підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.
Відповідно до ст. 58 Закону України «Про міжнародне приватне право» шлюб між громадянами України, шлюб між громадянином України та іноземцем, шлюб між громадянином України та особою без громадянства, що укладений за межами України відповідно до права іноземної держави, є дійсним в Україні за умови додержання щодо громадянина України вимог Сімейного кодексу України щодо підстав недійсності шлюбу. Шлюб між іноземцями, шлюб між іноземцем та особою без громадянства, шлюб між особами без громадянства, що укладені відповідно до права іноземної держави, є дійсними в Україні.
Згідно ст. 16 Закону України «Про міжнародне приватне право», особистим законом фізичної особи вважається право держави, громадянином якої вона є. Якщо фізична особа є громадянином двох або більше держав, її особистим законом вважається право тієї з держав, з якою особа має найбільш тісний зв`язок, зокрема, має місце проживання або займається основною діяльністю. Особистим законом особи без громадянства вважається право держави, у якій ця особа має місце проживання, а за його відсутності - місце перебування.
Відповідно до ст. 58 Закону України «Про міжнародне приватне право» припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.
Згідно ст. 60 Закону України «Про міжнародне приватне право», яка має назву «Правові наслідки шлюбу», подружжя, яке не має спільного особистого закону, може обрати право, що буде застосовуватися до правових наслідків шлюбу, якщо подружжя не має спільного місця проживання або якщо особистий закон жодного з них не збігається з правом держави їхнього спільного місця проживання.
Як вбачається з матеріалів справи та досліджених судом документів, позивачка є громадянкою України та проживає в Україні, відповідач є громадянином Республіки Сербія.
За таких обставин до припинення шлюбу має застосовуватись право України.
Згідно ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.
Статтею 24 Сімейного кодексу України також передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Відповідно до ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Згідно ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Ураховуючи клопотання позивачки про залишення їй після розірвання шлюбу шлюбного прізвища « ОСОБА_8 » суд вважає можливим його задовольнити, оскільки відповідно до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу у подальшому іменуватися цим прізвищем або поновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до ч. 8 ст. 235 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.
З огляду на викладене, суд прийшов до висновку, що оскільки сторони не підтримують шлюбні відносини, їхній шлюб існує формально, а тому шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 слід розірвати.
За таких обставин суд приходить до висновку щодо наявності підстав для розірвання шлюбу.
Керуючись ст.ст. 2, 4, 10-13, 76-81, 89, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352 ЦПК України,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянкою України та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , особистий метричний номер НОМЕР_2 . громадянином Республіки Сербія, зареєстрований 18 червня 2011 року відділом РАГС управління Раковіца магістратура міста Белград Республіки Сербі та внесено запис до Кинги реєстрації шлюбів управління Раковіца за поточним номером 450, рік 2011 - розірвати.
Залишити ОСОБА_1 її шлюбне прізвище « ОСОБА_8 »
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя протягом 30 днів з дня ухвалення рішення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його ухвалення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Запорізького апеляційного суду або через Орджонікідзевського районний суд м. Запоріжжя протягом тридцяти днів з дня його ухвалення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне судове рішення складено 31.01.2023 року та датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Суддя Ю.В. Апаллонова