Справа № 149/1806/22
Провадження №2/149/24/23
Номер рядка звіту 60
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

17.01.2023 р. Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді Робак М. В.,

при секретарі Поліщук Л. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмільнику цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Хмільницької міської ради Вінницької області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин.

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області з позовом до Хмільницької міської ради та ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин.

Позовні вимоги мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати заявниці ОСОБА_3 , яка за життя зробила розпорядження у відповідності до якого земельну ділянку загальною площею 2,85 га заповіла ОСОБА_1 . В установлений законом строк ОСОБА_1 заяву до нотаріальної контори про прийцняття спадщини не подала, у звязку з тим, що була необізнана про існування заповіту. Крім того, у свідоцтві про народження ОСОБА_4 зазначено матірю ОСОБА_3 , тоді як у свідоцтві про смерть вказується ОСОБА_3 . А тому, позивач просить встановити факт родинних відносин з матір`ю, а також визначити додатковий строк для прийняття спадщини та просить позов задоволити.

19.09.2022 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

19.10.2022 закрито підготовче судове засідання та призначено судовий розгляд по суті.

В минулих судових засіданнях представник позивача позовні вимоги підтримував та просив позовні вимоги задовольнити. окрім того в позові клопотав про розгляд справи у відсутність позивача.

Представник відповідача Хмільницької міської ради в судове засідання не з"явився, подавши клопотання про розгляд справи у його відсутність, при вирішенні спору покладається на розсуд суду.

Відповідач ОСОБА_5 в судове засідання не з"явився, причини неявки суду не повідомив, клопотань не заявляв.

Суд вважає за можливе провести розгляд справи за наявними доказами.

Дослідивши докази, судом встановлено наступне.

09.08.2016 року ОСОБА_6 на випадок своєї смерті зробила розпорядження, яким земельну ділянку загальною площею 2,85 га. що розташована на території Кривошиївської сільської ради заповіла ОСОБА_1 (а.с. 5,6)

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 померла (а.с. 7)

У відповідності до свідоцтва про народження батьками ОСОБА_7 записані ОСОБА_8 та ОСОБА_3 (а.с 8)

Позивач, уклавши шлюб, змінила прізвище з ОСОБА_5 на " ОСОБА_9 " (а.с. 9)

Згідно відповідді державного нотаріуса Хмільницької державної нотаріальної контори спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась (а.с. 29)

За інформацією Кривошиїнського старостинського округу на момент смерті ОСОБА_3 з нею був зареєстрований та проживав син ОСОБА_2 (а.с. 38)

У відповідності до вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У відповідності до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК ( 435-15 ). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) ( 435-15 ), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

ого, щоб бути задоволеним, має бути пред`явлений до належного відповідача.

У постанові КЦС ВС від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19 Верховний Суд зробив висновок, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Таким чином, оскільки позивач, являючись спадкоємицею після смерті матері про наявність заповіту на своє ім"я обізнана не була, що підтверджується зверненням позивачки до Кривошиївського старостинського округу Хмільницької міської ради, тому суд вважає за можливе визначити їй додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після сметі ОСОБА_3 .

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України - суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно пункту 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Дослідженими в судовому засіданні доказами доводиться факт того, що матір"ю позивачки є ОСОБА_3 , проте через розбіжність в написанні імені спадкодавиці в свідоцтві про народження позивачки та в свідоцтві про смерть спадкодавця, позивач позбавлена можливості реалізувати свої спадкові права.

Таким чином суд, з метою захисту прав спадкоємця на спадщину , вважає можливим задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

На підставі ст.ст. 1216, 1218, 1220, 1268, 1270 ЦК України, керуючись ст.ст. 141, 206, 263-265, 273, 315, 355 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк в два місяці, від дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Вінниці.

Встановити факт родинних відносин, а саме те що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 була матір"ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржено до Вінницького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Марина РОБАК