Справа № 199/5152/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.01.2023 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м.Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Якименко Л.Г.

за участю секретаря Свержевської В.О.

без повідомлення учасників справи,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро заяву відповідача ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_2 про відвід судді Подорець О.Б. по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , де третя особа Четверта дніпровська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська перебуває на розгляді вищезазначена цивільна справа.

11.01.2023 року відповідачем ОСОБА_1 подано заяву про відвід головуючому по справі - судді Подорець О.Б., оскільки у неї виникають сумніви в неупередженості судді, оскільки суддею було відмовлено у прийнятті зустрічної позовної заяви, а також відхилено численні клопотання відповідача. Крім цього, судом постановлено ухвалу про не допуск до участі у праві представника відповідача за нотаріально посвідченою довіреністю Кіселя Ю.І..

Відповідно до ч.ч.2,3 ст.40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно з ч.8 ст.40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Вивчивши заяву, суд вважає, що обґрунтування, наведені в заяві, не можуть розцінюватись як підстава для відводу судді по справі, оскільки вони не містять обставин, які вказували б на упередженість, необ`єктивність або зацікавленість судді Подорець О.Б. при розгляді справи.

Так, відповідно до вимог ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу у цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Обґрунтування відповідачем ОСОБА_1 відводу фактично зводиться до оцінки здійснення процесуальних дій та рішень, прийнятих головуючим під час розгляду справи і не можуть бути розцінені судом як обставини, що викликають сумніви в неупередженості або необ`єктивності судді, та не є підставою для відводу судді, оскільки згідно з вимогами ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Як зазначив ЄСПЛ в рішенні «Мироненко і Мартенко проти України», зокрема у п. 66, згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися, для цілей п.1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії» та «Веттштайн проти Швейцарії»). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»).

У той же час, заявником не надані обґрунтовані дані про наявність обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

На підставі викладеного, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючої по справі - судді Подорець О.Б..

Керуючись ст.ст. 36, 40, 258-261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Подорець О.Б. - залишити без задоволення.

Розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , де третя особа Четверта дніпровська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом продовжити в тому ж складі суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, 11.01.2023 року, та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.Г. Якименко