Справа № 749/761/22
Номер провадження 2/749/10/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" січня 2023 р. м. Сновськ

Щорський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого-судді Чигвінцева М.С.

за участі секретаря Михалевич М.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Сновськ цивільну справу № 749/761/22 за позовом ОСОБА_1 до Сновської міської ради Корюківського району Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Сновської міської ради Корюківського району Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, мотивуючи свої вимоги наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 , який був зареєсрований та проживав один в АДРЕСА_1 . Окрім позивача інших спадкоємців після смерті батька не має. Після звернення позивача до нотаріуса, останній повідомив що ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини та звернув увагу що у свідоцтві про народження позивача, яке заповнене російською мовою прізвище його батька значиться « ОСОБА_2 », а у свідоцтві про смерть прізвище, батька позивача українською мовою вказано « ОСОБА_2 ». Встановлення родинних відносин зі спадкодавцем необхідно позивачеві для оформлення спадщини.

У підготовчому судовому засіданні позивач відсутній, в позові просить справу розглянути у його відсутності.

У підготовчому судовому засіданні представник Сновської міської ради відсутній, в матеріалах справи є заява відповідно до якої міська рада не заперечує проти задоволення позову (визнає позов) та просить суд розглянути справу без участі представника міської ради.

Частиною 3 статті 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши письмові докази, приходить до наступного.

ІНФОРМАЦІЯ_2 народився ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 28.07.1962 року, яке видано на російській мові, де в графі батько вказано « ОСОБА_2 ». ( а.с. 7).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 23.04.2007 року ( а.с. 8).

ОСОБА_2 за життя мав земельну ділянку розташовану на території Смяцької сільської ради площею 1,9491 га, що підтверджується копією Державного акту на право приватної власності на землю серії ІV - ЧН № 021023 ( а.с. 10).

Згідно копії довідки № 24 від 19.01.2022 року виданої виконкомом Сновської міської ради Смяцького старостинського округу ( с. Смяч) Корюківського району Чернігівської області, батько ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 був зареєстрований та проживав один за адресою: АДРЕСА_1 . ( а.с. 9).

Відповідно до Витягу зі Спадкового реєстру № 70351331 від 18.10.2022 року встановлено, що в Спадковому реєстрі відсутня спадкова справа на ім"я ОСОБА_2 ( а.с.11).

Відповідно до п.1ч.1ст.315ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити у розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Отже, дослідивши подані заявником докази, як один так і в сукупності суд прийшов до висновку, що додані матеріали не викликають жодного сумніву відносно того, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 є рідним батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно ст. 1272 ч. 3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

А як указав Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

За таких обставин, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, оскільки позивач пропустив строк з юридичної необізнаності. Суд має визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається з позицій Верховного Суду України, викладених в Постанові Пленуму Суду № 2 від 12.06.2009 Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

За таких обставин визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб тому є всі законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову в наслідок чого визнання відповідачем позову слід прийняти і задовольнити позов.

Частиною першою статті 142 ЦПК України визначено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Враховуючи те, що відповідач до початку розгляду справи по суті визнав позов у повному обсязі, тому 50% судового збору слід повернути позивачу з державного бюджету.

Керуючись ст. 1272 ч. 3 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 200, 206, 258, 259, 265, 273,315, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець с. Смяч, Щорського району Чернігівської області є рідним сином померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на три місяці з дня набрання чинності рішенням суду.

Повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (паспорт НОМЕР_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , мешканцю АДРЕСА_2 ) з державного бюджету України 50% сплаченого при подачі позовної заяви судового збору у розмірі 992,40 гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його (проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду або через Щорський районний суд Чернігівської області.

Суддя М.С. Чигвінцев