Справа № 305/1905/22
Провадження по справі 2/305/59/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.01.2023 року. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Ємчука В.Е.

за участі: секретаря судових засідань Шемоти М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Державного підприємства "Ясінянське лісомисливське господарство" до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок порушення лісового законодавства,

ВСТАНОВИВ :

Державне підприємство "Ясінянське лісомисливське господарство" (далі Позивач) звернулося в суд з позовом до ОСОБА_1 (далі Відповідач) про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок порушення лісового законодавства.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 01.08.2022 майстер лісу Станиславського лісництва ДП "Ясінянське ЛМГ" Гапатин Ярослав Миколайович, у повноваження якого входить затримувати у встановленому порядку винних у лісопорушеннях, складати протоколи про вчинення адміністративного правопорушення, виявив самовільну рубку лісових культур. При з`ясуванні обставин виявилося, що вказане лісопорушення вчинив ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, громадянин ОСОБА_1 вчинив самовільну рубку двох сиро ростучих дерев породи "Ялина Європейська", у кварталі 19 виділ 88, діаметр яких 34 см та 36 см, таксова вартість 88,00 гривні. З протоколом, складеним на місці правопорушення, ОСОБА_1 був ознайомлений, однак від підпису відмовився. ОСОБА_1 було направлено повідомлення про те, що 15 серпня 2022 о 10:00 годині в приміщенні ДП "Ясінянське ЛМГ" відбудеться розгляд справи про адміністративне правопорушення, однак останній на розгляд не з`явився, про причини неявки не повідомляв, тому розгляд протоколу проводився без його участі. За наслідками розгляду адміністративного протоколу 15 серпня 2022 року було складено постанову №22 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу та запропоновано добровільно відшкодувати лісовому господарству шкоду в сумі 15668,33 гривні й роз`яснено порядок оскарження постанови, однак ОСОБА_1 шкоду не відшкодував. На підставі наведеного, Позивач просить стягнути зі ОСОБА_1 суму завданої шкоди у розмірі 15668,33 гривні та 2481 гривні судового збору.

Сторони в судове засідання не викликались, відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України. В ухвалі про відкриття провадження у справі від 05.10.2022 Відповідачу був наданий строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, на подачу відзиву на позовну заяву. Рекомендоване повідомлення з ухвалою Рахівського районного суду про відкриття провадження у даній справі від 05.10.2022 та позовною заявою з доданими до неї документами, а також ухвалу про відкладення від 12.12.2022 не було вручено ОСОБА_1 , оскільки адресат відсутній за вказаною адресою.

Відомості про дати та час судових засідань знаходяться також у вільному доступі на офіційному сайті Судової влади за адресою в мережі Інтернет https://rh.zk.court.gov.ua, про що сторонам було роз`яснено в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Отже суд застосував всі можливі інструменти для належного повідомлення відповідача про відкриття провадження у даній справі, відповідач вважається таким, що повідомлений про відкриття провадження у справі й час та місце розгляду справи належним чином, оскільки кореспонденція направлялася йому судом за зареєстрованим місцем проживання.

Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Враховуючи, що Відповідач відзиву не подав, у матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд, вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, суд прийшов до такого висновку.

Відповідно до ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Статтею 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" та статтями 105, 107 Лісового кодексу України передбачена відповідальність за порушення лісового законодавства, яка покладається на осіб, винних у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів.

Згідно з ч. 2 ст. 24 Лісового кодексу України збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону.

За змістом статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Згідно з вимогами ст.ст. 105, 107, 108 Лісового кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законодавством України. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Незаконно добута деревина та інші лісові ресурси підлягають вилученню, а у разі неможливості їх вилучення, стягується їх вартість.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Своєю чергою відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди.

З досліджених під час розгляду справи матеріалів судом встановлено, що 01.08.2022 майстер лісу Станиславського лісництва ДП "Ясінянське ЛМГ" Гапатин Ярослав Миколайович, у повноваження якого входить затримувати у встановленому порядку винних у лісопорушеннях, складати протоколи про вчинення адміністративного правопорушення, виявив самовільну рубку лісових культур. При з`ясуванні обставин виявилося, що вказане лісопорушення вчинив ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, громадянин ОСОБА_1 вчинив самовільну рубку двох сиро ростучих дерев породи "Ялина Європейська", у кварталі 19 виділ 88, діаметр яких 34 см та 36 см, таксова вартість 88,00 гривні. З протоколом, складеним на місці правопорушення, ОСОБА_1 був ознайомлений, однак від підпису відмовився.

На адресу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в.о. директора Бокшан Ю.Ю. надіслав повідомлення щодо розгляду протоколу про адміністративне правопорушення о 10:00 год 15.08.2022 в приміщенні ДП "Ясінянське ЛМГ" й запропоновано було з`явитися останньому для розгляду справи про адміністративне правопорушення. Водночас запропоновано добровільно відшкодувати шкоду, заподіяну лісовому господарству, в сумі 15668,33 грн. Вказане повідомлення ОСОБА_1 отримав, що підтверджено повідомленням Укрпошти про вручення йому поштового відправлення.

На підставі даного протоколу 15 серпня 2022 року було складено постанову №22 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу 850 гривень за ст. 65 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Дана постанова набрала законної сили 26.08.2022, даних про те, що ОСОБА_1 оскаржував цю постанову суду не надано, отже суд виходить з того, що вина ОСОБА_1 у незаконній рубці дерев є доведеною.

У матеріалах справи наявні розрахунки нанесених лісовому господарству збитків, які проведено на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 р. № 665 Про затвердження такс для обчислення шкоди, заподіяної лісу, відповідно до яких лісовому господарству заподіяно збитків на загальну суму 15668,33 гривні.

Згідно з повідомленням директора ДП "Ясінянське лісомисливське господарство" від 15 серпня 2022 року, надісланим ОСОБА_1 , останньому було надіслано постанову про накладення адміністративного стягнення за ст. 65 КУпАП та запропоновано в добровільному порядку сплатити штраф й роз`яснено порядок оскарження цієї постанови.

Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Враховуючи, що Позивач надав обґрунтовані правові докази вини Відповідача, а останній не надав суду жодних доказів на спростування доводів Позивача, не надав доказів оскарження постанови, відповідно до якої його вина у вчиненні лісопорушення є доведеною, отже позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення лісового законодавства, є обґрунтованими, підтвердженими зібраними у справі доказами та не спростованими у встановленому процесуальним законом порядку відповідачем, а тому підлягають до задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Виходячи з наведеного, враховуючи положення ст. ст. 133 та 141 ЦПК України та взявши до уваги те, що у зв`язку із розглядом справи в суді Позивач, поніс судові витрати, а саме, сплатив судовий збір у розмірі 2481 гривню, суд стягує з Відповідача вищенаведені витрати у повному обсязі, на користь Позивача.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 81, 83, 89, 141, 178, 263-265, 273, 279, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ :

Позов задовольнити.

Стягнути зі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 на користь ДП "Ясінянське лісомисливське господарство", смт Ясіня, вул. Грушевського, 13, Рахівського району, Закарпатської області , р/р НОМЕР_1 в АТ КомІнвестБанк м. Ужгород, МФО 312248, ІПН 17, шкоду в розмірі 15668,33 грн (п`ятнадцять тисяч шістсот шістдесят вісім гривень 33 копійки) та 2481 грн (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня) судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя: В.Е. Ємчук