КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2/947/279/23
УХВАЛА

21.12.2023 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді Петренка В.С.

за участю секретаря - Торгонської В.М,

за участю сторін по справі:

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Одесі цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 до Департаменту комунальної власності Одеської міської ради про усунення перешкод у здійсненні права власності, за зустрічним позовом Департаменту комунальної власності Одеської міської ради до ОСОБА_1 , про усунення перешкод у користуванні шляхом виселення,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа № 947/34684/21 за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 до Департаменту комунальної власності Одеської міської ради про усунення перешкод у здійсненні права власності, за зустрічним позовом Департаменту комунальної власності Одеської міської ради до ОСОБА_1 , про усунення перешкод у користуванні шляхом виселення.

Згідно розпорядження керівника апарату Київського районного суду м. Одеси від 05.07.2022 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ, відповідно до пункту 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду було призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 947/34684/21, провадження №2/947/1291/22.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С., який ухвалою від 06.07.2022 року прийняв справу до розгляду, та призначив справу до судового розгляду за правилами загального позовного провадження в підготовче судове засідання.

У судове засідання, призначене на 21.12.2023 року не з`явилась позивач ОСОБА_1 , надала суду заяву, в якій просила розглянути справу без її участі.

Представник Департаменту комунальної власності Одеської міської ради у судове засідання повторно не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце слухання справи, про причини неявки суд не повідомив.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення зустрічного позову Департаменту комунальної власності Одеської міської ради до ОСОБА_1 , про усунення перешкод у користуванні шляхом виселення без розгляду, виходячи з наступного.

Ухвалою суду від 21.08.2023 року поновлено провадження у справі, після його зупинення, згідно з ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 02.03.2023 року. Підготовче засідання було призначено на 10 жовтня 2023 року об 10:15 годині.

В підготовче судове засідання, яке відбулось 10.10.2023 року з`явились позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом - ОСОБА_1 , та представник відповідача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом - ОСОБА_3 . У зв`язку з витребуванням доказів, підготовче засідання було відкладено на 22.11.2023 о 14.00 год. про явку до якого сторони були сповіщені довідковим листом (т.2, а.с. 136).

Проте у підготовче засідання 22.11.2023 року з`явилась лише позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом - ОСОБА_1 , натомість представник відповідача за первісним позовом та відповідача за зустрічним Департаменту комунальної власності Одеської міської ради не з`явився.

Протокольною ухвалою від 22.11.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 21.12.2023 року о 15.00 год.

Однак у судове засідання, яке відбулось 21.12.2023 року представник Департаменту комунальної власності Одеської міської ради не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, шляхом надіслання судової повістки в його електронний кабінет, про що свідчить довідка про доставку електронного документу.

Відповідно до ч.6 ст.128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до п.1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день вручення судової повістки під розписку.

Відповідно до п.4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

У даному випадку судом також враховано, що за приписами частини 1статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 2статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч.ч. 1, 2ст. 3 Закону України «Про доступ до судових рішень`для доступу до судових рішень загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1ст. 4 Закону України «Про доступ до судових рішень»).

Враховуючи наведене, суд зазначає, що позивач за зустрічним позовом не була позбавлена права та можливості ознайомитись та отримати інформацію щодо справи на веб-сторінці офіційного веб-порталу судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/.

У зв`язку з цим, суд також звертається до практики Європейського суду з прав людини, зокрема mutatis mutandis до висновку ЄСПЛ у рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (п. 41) стосовно того, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження

З урахуванням викладеного, суд вважає, що позивач за зустрічним позовом про час та місце судових засідань повідомлялася належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до абз.1 п.1 ч.1ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Відповідно до ч. 3ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до п. 5 ч. 2ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, якщо визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, зокрема, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Неприбуття у судові засідання належним чином повідомленого позивача за зустрічним позовом розцінюється судом як намір затягування розгляду справи та свідчить про втрату інтересу позивача за зустрічним позовом до справи.

При цьому суд зазначає, що необґрунтоване затягування розгляду справи суперечить вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Враховуючи вищевикладене, у зв`язку з тим, що позивач за зустрічним позовом будучи юридичною особою та маючи штат юристів, які повторно не з`явились у судові засідання про час та місце яких позивач за зустрічним позовом повідомлений належним чином, доказів поважності причин неприбуття у судові засідання не надали, як і не надали клопотань про розгляд справи за їх відсутності, суд дійшов висновку про залишення зустрічного позову Департаменту комунальної власності Одеської міської ради до ОСОБА_1 , про усунення перешкод у користуванні шляхом виселення без розгляду.

Керуючись п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву Департаменту комунальної власності Одеської міської ради до ОСОБА_1 , про усунення перешкод у користуванні шляхом виселення залишити без розгляду.

Продовжити розгляд справи за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 до Департаменту комунальної власності Одеської міської ради про усунення перешкод у здійсненні права власності.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Суддя Петренко В. С.