Справа № 617/149/22
Провадження № 2/948/327/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.01.2023Машівський районний суд Полтавської області у складі :

головуючого судді Косик С.М.,

за участю: секретаря Ткач Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Машівка за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію,

у с т а н о в и в :

у січні 2022 року ПрАТ«Харківенергозбут» звернулося до Вовчанського районного суду Харківської області зі вказаним позовом, посилаючись на те, що відповідач ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , згідно договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг від 01.01.2019 № 12. Постачання електричної енергії здійснює ПрАТ «Харківенергозбут», яке має відповідну ліцензію. Позивач стверджує, що оскільки за даною адресою фактично спожито електричну енергію, договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг вважається укладеним на умовах типового договору та комерційної пропозиції, розміщеної на сайті zbutenergo.kharkov.ua. За період з 01.08.2021 по 31.12.2021 боржник споживав електричну енергію, але не здійснював оплату за неї, внаслідок чого виникла заборгованість у розмірі 2026,94 грн, яку просить стягнути з останнього, а також судовий збір у розмірі 2481,00 грн.

31.01.2022 Вовчанський районний суд Харківської області відкрив провадження у справі за цим позовом за правилами спрощеного позовного провадження з повідмоленням сторін (а.с. 12-13).

У жовтні 2022 року зазначена цивільна справа надійшла з Вовчанського районного суду Харківської області до Машівського районного суду Полтавської області на виконання ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та розпорядження Голови Верховного Суду від 08.03.2022 № 2/0/9-22, та автоматизованим розподілом судової справи між суддями визначена для розгляду судді Косик С.М. (а.с. 28).

У судове засідання сторони не з`явилися, представник позивача надіслав до суду заяву про розгляд справи без його участі, при цьому позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує (а.с. 20-35).

За повідомленням Центрального відділу ДРАЦС УДР Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підтвердження чого надана копія другого примірника актового запису про смерть (а.с. 44-45).

Відповідно з ч. 1 ст. 42, ст. 48 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Статтями 46, 47 ЦПК України передбачено, що вони можуть мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони (цивільна процесуальна правоздатність) та здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність).

Як убачається з матеріалів справи позов до ОСОБА_1 позивачем був поданий до суду 26.01.2022 (а.с. 1), тоді як відповідач помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 45).

За змістом пп. 1, 2, 4 ст. 25 ЦК здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження та припиняється у момент її смерті. Усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Системний аналіз указаних норм права дає підстави дійти висновку, що на момент звернення з позовом до суду відповідач у справі має бути живим і мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК). Водночас, правонаступників у справу можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Норма ст. 255 ЦПК є імперативною, тобто за наявності підстав, визначених у пп.18 ч.1 ст.255 ЦПК, незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі-спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Указаний висновок зроблений Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20.06.2019 у справі №185/998/16 та у постанові від 18.12.2019 р. у справі №127/328/17.

Отже, враховуючи те, що позов надійшов до суду 26.01.2022, провадження у цій справі відкрито 31.01.2022, але відповідач помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто до набуття ним статусу сторони по справі, а саме, до відкриття провадження у справі, а тому це провадження необхідно закрити, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Оскільки представник позивача в судове засідання не з`явився, суд уважає можливим роз`яснити наслідки закриття провадження у справі в ухвалі суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 255, 256, 260, 353 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

закрити провадження у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію - у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Роз`яснити позивачу, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а у випадку її оскарження, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С. М. Косик