Провадження №2/389/640/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2023 року Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді - Берднікової Г.В.

при секретарі - Чукановій О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду міста Знам`янка Кіровоградської області, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 , про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу понад п`ять років, визнання майна придбаним на спільні кошти та визнання права власності на спільно придбане майно,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , звернулася в суд з позовом до ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , в якому просить: встановити факт її спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу понад п`ять років з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , з грудня 2000 року, по час смерті, тобто по ІНФОРМАЦІЯ_2 . Визнати спільним сумісним майном придбаним в період спільного проживання з ОСОБА_6 однією сім`єю без реєстрації шлюбу наступне майно: квартиру АДРЕСА_1 ; нежитлове приміщення - аптеку, (колишню квартиру АДРЕСА_2 ; квартиру АДРЕСА_3 ; житловий будинок за адресою: АДРЕСА_4 , та земельну ділянку кадастровий номер :11:422:0001 площею 0,0932 га; земельну ділянку кадастровий номер :11:271:0002, площею 0,0261 га, та житловий будинок по првовулку АДРЕСА_5 ; нежитлове приміщення по АДРЕСА_6 ; аптечний кіоск (колишня кв.10) по АДРЕСА_7 ; нежитлове приміщення по АДРЕСА_8 ; автомобіль Mitsubishi Padjero, 2005 року випуску, об`єм двигуна 2972 куб.см., кузов № НОМЕР_2 , двигун № НОМЕР_3 , державний номерний знак НОМЕР_4 , паспорт ТС серія НОМЕР_5 ідентифікаційний номер ТС НОМЕР_6 ; нежитлове приміщення по АДРЕСА_9 . Визнати за нею право власності на частину цього майна

У три призначені поспіль судові засідання за даною справою, а саме о 10.30 год. 14 грудня 2022 року, об 11:00 год. 24 січня 2023 року та о 10:30 год. 09 березня 2023 року позивач ОСОБА_1 та її представник - адвокат Москаленко В.Г. не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, заяв про проведення розгляду справи без їх участі не подали. При цьому, до початку вказаних судових засідань, представник позивача подавав заяви, в яких просив визнати причину неявки поважною та відкласти розгляд справи на інший час, у зв`язку зі станом здоров`я, сімейними обставинами та у зв`язку з його зайнятістю в інших судових засіданнях.

Про належне повідомлення сторони позивача, її представника про призначені судові засідання та необхідність їх явки, свідчать наявні в матеріалах справи повістки з відміткою про направлення на її електронну адресу судової повістки із зазначенням дати, часу та місця розгляду справи, зрештою заяви представника позивача про відкладення судових засідань.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Частиною третьою статті 13 ЦПК України визначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вищезазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він вправі подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказані правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 22 березня 2021 року у справі № 757/43966/16-ц (провадження № 61-19254св19), від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17 (провадження № 61-4437св20), від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19 (провадження № 61-15254св20), від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18 (провадження № 61-2329св20), від 01 грудня 2021 року у справі № 357/5928/20 (провадження № 61-12630св21). При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Вивчивши матеріали справи, суд визнає, що позивач та її представник повторно не з`явилися до суду, чим зловживають процесуальними правами та затягують розгляд справи, а тому суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого позивача та її представника в судове зсідання.

Залишення заяви без розгляду не позбавляє особу права повторного звернення до суду за захистом своїх прав у загальному порядку згідно ч. 2 ст.257 ЦПК України.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» у разі залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям позивача без поважних причин та неподанням заяви про розгляд справи за його відсутності, сплачена сума судового збору не повертається.

На підставі викладеного та керуючись ст.223, п.3 ч.1 ст.257, ст.ст.258,260,261,354 ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір», суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 , про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу понад 5 років, визнання майна придбаним на спільні кошти та визнання права влансоті на спільно придбане майно- залишити без розгляду.

Судові витрати залишити по фактично понесеним.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду Кіровоградської області у п`ятиденний строк з дня її проголошення,

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали суду, можуть подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя Г.В. Берднікова