Справа №203/3619/20
Провадження №2/0203/42/2023
УХВАЛА

10 січня 2023 року Кіровський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Католікяна М.О.,

при секретарі Гапоновій К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення частки майна в натурі, поділ нерухомого майна, припинення права спільної сумісної власності,

у с т а н о в и в:

1. 07 жовтня 2020 року позивачка звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про виділення частки майна в натурі, поділ нерухомого майна, припинення права спільної сумісної власності. Заявлені позовні вимоги обґрунтовано тим, що сторонам на праві спільної сумісної власності належать нежитлові приміщення №231 площею 592,1 м2, ХХVII-6 площею 22,1 м2, ХХVII-7 площею 347,7 м2, №232 у житловому будинку літ. А-25 на другому поверсі площею 649,4 м2, розташовані в офісно-апартаментному комплексі за адресою: АДРЕСА_1 . Позивачка планує виділити свою частку у майні для розпорядження нею, проте відповідачка перешкоджає їй у реалізації цього права. Викладене стало причиною звернення позивачки до суду з позовом (а.с.а.с. 1 6, 22).

2. 13 січня 2021 року суд за клопотанням представника позивачки призначив у справі судову будівельно-технічну експертизу з метою встановлення варіантів поділу в натурі спірного нерухомого майна, поставивши перед експертом такі питання (а.с. 45):

-чи є технічна можливість згідно з вимогами нормативно-правових актів у галузі будівництва поділити в натурі спірні нежитлові приміщення по 1/2 частини?;

-які можливі варіанти поділу в натурі спірних нежитлових приміщень?

3. 25 жовтня 2021 року Дніпропетровським науково-дослідним інститутом судових експертиз було складено висновок №355/356-21 (а.с.а.с. 53 78), згідно з яким:

-є технічна можливість поділити в натурі спірні нежитлові приміщення по 1/2 частини (з відступом від ідеальних часток);

-було запропоновано один (оптимальний, на думку експерта) варіант поділу спірного майна поповерхово (з виділенням одному із співвласників приміщень у підвальному приміщенні).

4. 15 серпня 2022 року представник відповідачки звернувся до суду з клопотанням про призначення у справі додаткової судової будівельно-технічної експертизи з метою встановлення інших варіантів поділу в натурі спірного нерухомого майна. Заявлене клопотання представник відповідачки обґрунтував тим, що попереднє дослідження було виконане без участі останньої, що вплинуло на повноту експертизи (було запропоновано лише один варіант поділу спірного майна).

5. У судовому засіданні представник відповідачки підтримав заявлене клопотання.

6. Представник позивачки у суді заперечував проти призначення у справі додаткової експертизи.

7. Заслухавши думки представників сторін, показання експерта, вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що заявлене у справі клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

8. Відповідно до частини 1 статті 103 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

9. Згідно з частиною 1 статті 113 ЦПК якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

10. Судом встановлено, що 25.10.2021 Дніпропетровським науково-дослідним інститутом судових експертиз було проведено експертизу (висновок №355/356-21), предметом якої мало бути, зокрема, визначення можливих варіантів поділу в натурі спірного нерухомого майна.

11. Аналіз вказаного висновку свідчить про те, що експерт при проведенні дослідження визначив лише один, найбільш оптимальний, варіант поділу майна.

12. Допитаний в судовому засіданні експерт показав, що поділ майна за іншими варіантами ним не виключався і не виключається тепер, проте ним було запропоновано найбільш доцільний з точки зору економіки.

13. За правилами, встановленими частинами 1, 3, 5 статті 104 ЦПК, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

14. Таким чином, оскільки попередній висновок експерта є неповним, а для з`ясування вказаних у поданій заяві обставин, що мають істотне значення для справи, необхідні спеціальні знання, суд вважає за необхідне призначити у справі додаткову судову будівельно-технічну експертизу.

15. Керуючись статтями 103, 104, 113, 258 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

Призначити у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення частки майна в натурі, поділ нерухомого майна, припинення права спільної сумісної власності додаткову судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити такі питання:

-які можливі варіанти поділу в натурі нежитлових приміщень №231 площею 592,1 м2, ХХVII-6 площею 22,1 м2, ХХVII-7 площею 347,7 м2, №232 у житловому будинку літ. А-25 на другому поверсі площею 649,4 м2, розташованих в офісно-апартаментному комплексі за адресою: АДРЕСА_1 (крім визначеного у висновку від 25 жовтня 2021 року №355/356-21)?;

-чи є технічна можливість згідно з вимогами нормативно-правових актів у галузі будівництва поділити в натурі нежитлові приміщення №231 площею 592,1 м2, ХХVII-6 площею 22,1 м2, ХХVII-7 площею 347,7 м2, №232 у житловому будинку літ. А-25 на другому поверсі площею 649,4 м2, розташовані в офісно-апартаментному комплексі за адресою: АДРЕСА_1 (по 1/2 частини, так, щоби кожному із співвласників було виділено частини підвального приміщення, першого та другого поверхів)?;

Проведення експертизи доручити експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384, 385 Кримінального кодексу України.

Витрати з проведення експертизи покласти на ОСОБА_2 .

Надати експертній установі матеріали справи.

Зобов`язати ОСОБА_1 , ОСОБА_2 надати експерту доступ до об`єкта дослідження. У випадку ненадання такого доступу дозволити експерту проведення експертизи на підставі технічної документації.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється від дня складення повного судового рішення. Ухвала набирає законної сили у порядку, визначеному статтею 261 ЦПК.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів від дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 2 статті 358 ЦПК.

Повну ухвалу складено 10 січня 2023 року.

Суддя М.О. Католікян