Справа №478/1329/22 пров. №2/478/40/2023
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

09 січня 2023 року Суддя Казанківського районного суду Миколаївської області Сябренко І.П. ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: орган опіки та піклування Казанківської селищної ради про визначення способів участі батька у вихованні та спілкування з малолітньою дитиною,

В с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: орган опіки та піклування Казанківської селищної ради про визначення способів участі батька у вихованні та спілкування з малолітньою дитиною.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що перебувала у зареєстрованому шлюбі, який 14 вересня 2020 року був розірваний на підставі рішення Казанківського районного суду Миколаївської області. Від даного шлюбу мають малолітню дитину сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який після розірвання шлюбу залишилася проживати з нею (матір`ю).

Після розірвання шлюбу у договірному порядку не вдалося вирішити питання щодо участі у вихованні дитини батьком, через поведінку останнього. Домовитися про встановлення графіку спілкування відповідача (батька) із сином їй не вдається. Відповідач на встановлення розумного графіку, який би був в інтересах дитини та таким, щоб між ними (як батьками) не виникало конфліктів в присутності дитини, не погоджується. Замість того, використовуючи своє право на спілкування з дитиною, відповідач систематично вчиняє сварки, вимагає зустрічі з дитиною всупереч наявності такої можливості, лише щоб спровокувати конфлікт між ними. Дитина все частіше стає свідком сварок батьків, що впливає на психіку дитини. У зв`язку з чим вона вимушена була звернутися до органу опіки та піклування для визначення способів участі батька у вихованні та спілкування з малолітньою дитиною та прийняття відповідного рішення, але на даний час рішення уповноваженим органом не прийнято, тому вимушена звернутися до суду із даним позовом, в якому просила визначити наступний спосіб участі батька ОСОБА_2 у вихованні сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом встановлення наступного порядку спілкування з дитиною, а саме: 1 та 3 суботи кожного місяця з 10 год до 18 год, 1 неділі та 3 неділі кожного місяця з 10 год до 18 год без присутності матері ОСОБА_1 , з можливістю відвідування дитиною місця проживання батька за бажанням дитини; під час перебування дитини у дитячих та дитячих навчальних закладах батько має право відвідувати дитину без обмежень у часі з урахуванням розкладу навчально-виховного процесу; на випадок хвороби дитини відвідування батьком дитини здійснюється за місцем її проживання за узгодженням з матір`ю. за результатами домовленості між батьками період відпочинку дитини з батьком може бути змінений, та зобов`язати відповідача дотримуватись режиму харчування, розвитку та відпочинку дитини.

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу такого висновку.

Згідно із ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, встановлених у статях 175 і 177 ЦПК України.

Позовну заяву ОСОБА_1 подано без додержання вимог встановлених п.п.4, 5, 6 ч.3 ст.175 ЦПК України виходячи з наступного.

Так, відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який, відповідно до п.п.4, 5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, повинен містити в собі: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, які повинні формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких сторони вступають між собою у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову).

Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Згідно п.6 ч.1 ст.175 ЦПК України, позовна заява має містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Відповідно до ч.1 ст.16 ЦПК України, сторони вживають заходів для досудового врегулювання спору за домовленістю між собою або у випадках, коли такі заходи є обов`язковими згідно із законом.

Крім того, частинами 4, 5 ст.19 СК України визначено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою, за місцем проживання (перебування) дитини

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Відповідно до ст.15 Закону України «Про охорону дитинства» у разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини.

Рішення органів опіки та піклування з цих питань можуть бути оскаржені до суду у порядку, встановленому законом.

Згідно до вимог ст.ст.158, 159 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї.

Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання.

Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Таким чином, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач ОСОБА_1 зазначила, що є матір`ю малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком якого є відповідач ОСОБА_2 , з яким після розірвання шлюбу у договірному порядку не вдалося вирішити питання щодо участі у вихованні дитини, через протиправну поведінку останнього та постійні сварки.

Однак, за змістом позовної заяви вбачається, що позивачем ОСОБА_1 не додано жодних доказів, що підтверджують обставини, якими вона обґрунтовує свої вимоги, зокрема щодо обставин, що призвели до виникнення спору між ними, як батьками щодо участі у вихованні дитини, а також щодо звернення до уповноваженого органу опіки та піклування щодо визначення способу участі батька у вихованні дитини та спілкуванні з нею, який проживає окремо від неї, та прийнятого рішення за результатом такого звернення, а також щодо невиконання рішення відповідачем.

Правовий висновок щодо обов`язковості подання висновку органу опіки та піклування при розгляді судом спорів цієї категорії, а також про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору міститься у постанові Верховного Суду від 17.01.2019 року у справі №638/18531/16-ц.

Отже, позивач ОСОБА_1 , під час звернення до суду, не виклала обставини, якими обґрунтовує свої вимоги, не зазначила докази, що підтверджують вказані обставини, також відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору. В матеріалах справи відсутні докази, що позивач вживала заходи досудового врегулювання спору, а саме зверталася до органу опіки та піклування з питання визначення способів участі батька у вихованні дитини та спілкуванні з нею, та відсутнє рішення органу опіки та піклування з даного приводу.

Крім того, заявляючи позовні вимоги, про встановлення способу участі батька у вихованні та спілкуванні з сином під час його перебування у дитячих навчальних закладах, позивач не надає відомостей про відвідування дитиною дошкільного закладу та інших закладів розвитку дитини.

За таких обставин згідно до вимог ч.1 ст.185 ЦПК України позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя

П о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: орган опіки та піклування Казанківської селищної ради про визначення способів участі батька у вихованні та спілкування з малолітньою дитиною, - залишити без руху.

Надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення зазначених в цій ухвалі недоліків, а саме: подати позовну заяву у новій редакції, яка повинна відповідати вимогам ЦПК України, в якій зазначити: зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, із зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, із наданням відповідних доказів.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя І.П. Сябренко