Справа № 682/2495/22
Провадження № 2/682/125/2023
У Х В А Л А

13 лютого 2023 року м. Славута

Суддя Славутськогоміськрайонного суду Хмельницької області Зеленська В.І., ознайомившись з клопотанням відповідача ОСОБА_1 та її представника адвоката Кучерука Тараса Миколайовича у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

28.12.2022 р до суду надійшла позовна заява АТ КБ "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення 76969,65 грн заборгованості за кредитом, що виникла станом на 07.12.2022 р на підставі кредитного договору № б/н від 05.06.2010 р.

Ухвалою від 09 січня 2023 р позовна заява прийнята до розгляду суду, відкрите провадження у справі та призначено розгляд справи у спрощеному провадженні на 09 лютого 2023 р. о 09:00 без участі сторін.

В ухвалі від 09.01.2023 р відповідачу ОСОБА_1 судом надано 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позов (заперечення проти позову згідно зі ст. 178 ЦПК України) та всіх письмових і електронних доказів, висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову та роз`яснено, що копія відзиву і доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) відповідачем позивачу одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду; у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами; відповідно до ч. 3 ст. 83 ЦПК України відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву.

В ухвалі від 09.01.2023 р відповідачу ОСОБА_1 роз`яснені права та обов`язки, передбачені ст.ст. 43, 49 ЦПК України.

З рекомендованого поштового повідомлення про вручення поштового відправлення вбачається, що копія ухвали від 09.01.2023 р, копія позовної заяви з додатками були вручені особисто ОСОБА_1 11.01.2023 р (а.с.62).

Отже, відповідачка ОСОБА_1 відповідно до ухвали від 09.01.2023 р могла подати відзив на позову, докази або клопотання про витребування доказів у визначений судом строк - до 26 січня 2023 р включно.

З Договору про надання правової допомоги та ордеру на надання правничої допомоги вбачається, що відповідачка ОСОБА_1 17.01.2023 р уклала угоду з адвокатом Кучеруком Т.М. на надання їй правової (правничої) допомоги у справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення 76969,65 грн заборгованості за кредитом, що виникла станом на 07.12.2022 р на підставі кредитного договору № б/н від 05.06.2010 р.. А отже, представник відповідачки адвокат Кучерук Т.М. міг у строк, визначений судом - до 26.01.2023 р, подати відзив на позовну заяву, докази та клопотання про витребування доказів.

Проте, відповідачка ОСОБА_1 та її представник не надали суду відзив та клопотання про витребування доказів у визначений строк.

10.02.2023 р, після відкладення судового розгляду справи з метою надання представнику відповідачки можливості ознайомитися з витребуваними судом доказами, з порушенням процесуальних строків відповідачка та її представника подали суду шляхом надіслання на електронну адресу суду клопотання про витребування доказів, зокрема, про витребування у Шепетівському РУП ГУНП в Хмельницькій області інформації щодо наявності кримінального провадження (номер кримінального провадження, правову кваліфікацію, дату реєстрації, фабулу, наявність повідомлення про підозру) щодо ОСОБА_2 - працівниці АТ КБ "Приватбанк" за фактом заволодіння грошовими коштами ОСОБА_3 з рахунку АТ КБ "Приватбанк".

Вирішуючи клопотання відповідачки та її представника, слід врахувати наступне.

02 грудня 2021 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в рамках справи № 640/20314/20, адміністративне провадження № К/9901/6146/21 досліджував питання щодо поважності причин пропуску процесуального строку та дійшов висновку, що правова природа процесуального строку дозволяє констатувати, що запровадження строку, у межах якого фізична або юридична особа, орган державної влади та місцевого самоврядування можуть звернутися до суду з позовом або вчинити іншу процесуальні дію, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності, що є невід`ємною складовою верховенства права.

Крім того, чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Однак, для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку, оскільки національним законодавством вирішення цього питання віднесено до дискреційних повноважень суду.

23 грудня 2020 р. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 360/4485/19 зазначив, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Існує також презумпція знання законодавства (лат. Ignorantia juris non excusat - незнання закону не вибачається) - кожен вважається таким, що знає закони.

Правова основа презумпції знання законодавства - обов`язок кожного неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Цей обов`язок закріплений в частині 1 статті 68 Конституції України. Обов`язок додержання законів передбачає і обов`язок їх знання. Тому закони повинен знати кожний. З цього положення і випливає загальновідома формула: незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності, яка і міститься в частині 2 статті 68 Конституції України.

Отже, юридична необізнаність і невірне трактування норм права, відсутність чіткого законодавчого врегулювання певних питань не є поважною причиною для пропуску строку на звернення до суду.

Крім цього, 08.02.2023 р представник відповідачки надав суду Витяг з ЄРДР у кримінальному провадженні № 0000988 від 01.12.2021 р про внесення відомостей за ознаками ч. 3 ст. 191 КК України за фактом заволодіння грошовими коштами спеціалістом АТ КБ "Приватбанк" шляхом зловживання службовим становищем та заподіяння майнової шкоди ОСОБА_1 .

А отже, такі докази здобуті самим представником відповідачки і витребовування судом не потребують.

Тому означене клопотання слід залишити без розгляду та повернути заявнику.

Керуючись ст. ст. 126, 182-183, 274, 279 ЦПК України,

п о с т а н о в и в

Клопотання відповідачки ОСОБА_1 її представника адвоката Кучерука Т.М. про витребувавння доказів, зокрема, про витребування у Шепетівському РУП ГУНП в Хмельницькій області інформації щодо наявності кримінального провадження (номер кримінального провадження, правову кваліфікацію, дату реєстрації, фабулу, наявність повідомлення про підозру) щодо ОСОБА_2 - працівниці АТ КБ "Приватбанк" за фактом заволодіння грошовими коштами ОСОБА_3 з рахунку АТ КБ "Приватбанк", подане у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, залишити без розгляду та повернути заявнику

Ухвала апеляційному оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя В.І.Зеленська