Справа № 489/3611/22
Провадження № 2/489/673/23
УХВАЛА

09 січня 2023 року м. Миколаїв

Суддя Ленінського районного суду міста Миколаєва Костюченко Г.С., який є головуючим у справі, ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів,

встановив:

У грудні 2022 року позивач звернулася до суду з позовом в якому просить стягнути з відповідача на його користь безпідставно набутих грошових коштів в розмірі 59 940,00 грн. та 3% річних за неправомірне користування чужими грошовими коштами у розмірі 29 970,00 грн.

Ухвалою суду від 19.12.2022 р. через відсутність документу, який підтверджує сплату судового збору (992,40 грн.) за позовну вимогу, позовну заяву залишено без руху.

До суду надійшла заява позивача, в якій вона, через скрутне становище, просить відстрочити/розстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення.

Ознайомившись з матеріалами справи та розглянувши заяву позивача про відстрочення/розстрочення сплати судового збору, суд приходить наступного.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем, судовий збір становить - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, в даному випадку 992,40 грн. за вимогу майнового характеру.

Згідно частини першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 81 (136) ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, єдиною підставою для відстрочення позивачу строку сплати судового збору є врахування майнового стану сторони.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26.07.2005, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26.07.2005, пункти 63-64).

У заяві позивач зазначає, що через скрутне матеріальне становище, не має можливості сплатити судовий збір, вказана сума судового збору є для неї значною. Через війну вона втратила роботу та будинок в м. Маріуполі та була вимушена переїхати до родичів в м. Київ.

Ціна позову визначена позивачем в розмірі 89 910,00 грн., відповідно розмір судового збору за пред`явлення цієї вимоги складає 992,40 грн.

Таким чином, враховуючи майновий стан позивача, суд вважає за можливе задовольнити клопотання та відстрочити сплату судового збору, але не довше, ніж до ухвалення рішення по справі.

Керуючись статтею 8 Закону України «Про судовий збір», статтями 136, 259-262 ЦПК України,

ухвалив:

Заяву позивача ОСОБА_1 про відстрочення/розстрочення сплати судового збору задовольнити.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору по цивільній справі № 489/3611/22 (провадження № 2/489/673/23) за її позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів, в розмірі 992,40 грн., до ухвалення судового рішення у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Г.С. Костюченко