МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" січня 2023 р. Справа №370/250/22

Макарівський районний суд Київської області у складі головуючого судді Мазки Н.Б. в приміщенні Макарівського районного суду Київської області в смт Макарів Бучанського району Київської області, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок пожежі,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок пожежі, посилаючись на те, що згідно Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №24685182 від 04.12.2009 року позивач являється власником домоволодіння яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

За усною домовленністю між нею, законним представником позивача та відповідачем ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в даному будинку останній мешкав з жовтня 2018 року, про що орендну плату та комунальні послуги не сплачував, що підтверджують розпискою відповідача.

В період настання холодів відповідач для обігріву житла використовував пічне опалення.

Зі слів відповідача 28.12.2019 року він опалював будинок на протязі дня та о 19.00 годині, замкнувши помешкання пішов на роботу.

Згідно правил користування пічним опаленням під час експлуатації пічного опалення не допускається залишення печі, які топляться, без догляду.

О 02.42 годині сусідом ОСОБА_4 був помічений вогонь в будинку та викликані пожежники. На місце події оперативно прибули пожежно-рятувальні підрозділи з смт Макарів.

На час прибуття підрозділу вогнем був повністю охоплений будинок. Спільними діями вогнеборців пожежу о 05.30 годині було ліквідовано.

За результатом події комісією складений акт про пожежу від 29.01.2019 року.

Згідно висновків зазначених в акті «внаслідок пожежі вогонь знищив перекриття будинку на площі 80 м кв, стіни на площі 40 м кв та речі домашнього вжитку. Прямі збитки при пожежі складають 580 000 гривень, побічні збитки 116 737 гривень, а загальна сума збитків становить 696 737 гривень. Причиною пожежі стаю несправність пічного опалення», що підтверджується актом про пожежу від 29.01.2019 року.

30.01.2019 року комісією села Наливайківка складено акт обстеження матеріально-побутових умов, житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Комісією встановлено, що житловий будинок не придатний для проживання та потребує відновленню, що підтверджується актом обстеження матеріально-побутових умов, житлового будинку АДРЕСА_2 (номер будинку за текстом позовної заяви) від 30.01.2019 року.

З приводу відшкодування заподіяної позивачу матеріальної шкоди, вона неодноразово в усній формі, зверталася до відповідача, але позитивних результатів це не принесло. Відповідач в цілому визнає свою провину у заподіянні шкоди, але відшкодовувати її не бажає, що підтверджується висновком про результат розгляду звернення від 20.03.2019 року.

Вищенаведеними діями відповідача позивачу заподіяно моральну шкоду, яка полягає в тому, що внаслідок протиправних дій відповідача відчула сильні душевні страждання, протягом тривалого часу не має можливості використовувати дане приміщення за цільовим призначенням, ще більше на його моральні страждання вплинула відмова відповідача добровільно відшкодовувати заподіяну матеріальну шкоду.

Відповідач добровільно відшкодовувати заподіяну матеріальну та моральну шкоду відмовляється, тому звернулася з вказаним позовом до суду.

ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 просить: - Стягнути з ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 , відшкодування завданої моральної шкоди 10000 гривень та відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок пожежі в розмірі 696 737 гривень, що разом становить 706 737 гривень.

Ухвалою суду від 07.02.2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачу встановлено 15-денний строк з дня вручення такої ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Поштовий конверт на ім`я ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 повернувся з відміткою працівника пошти про те, що хата згоріла.

Поштовий конверт на ім`я відповідача ОСОБА_3 повернувся з відміткою працівника пошти про те, що адресат відсутній.

Надіслання листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб говорити про належне повідомлення, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю суду. Такий висновок КЦС ВС зроблено у рішенні (постанові) від 11.05.2021 року у справі 216/3765/16-ц.

Суд здійснює розгляд справи в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч.13 ст.7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Судом встановлено, що згідно свідоцтву про народження серії НОМЕР_3 , виданому 26.09.2009 року виконавчим комітетом Наливайківської сільської ради Макарівського району Київської області, ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , його батьками вказані: ОСОБА_5 та ОСОБА_1 , (а,с.8, 11).

Відповідно медичному висновку №121/16 про дитину-інваліда віком до 16 років, ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , є дитиною-інвалідом, (а.с.10).

Згідно Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно номер 24685182 від 04.12.2009 року, ОСОБА_2 згідно договору дарування р.№2-2621 від 06.11.2009 року, є власником домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , (а.с.13).

В акті про пожежу від 29.01.2019 року, складеному начальником 32-ДПРЧ смт Макарів Іваненко О.М., начальником караулу 32-ДПРЧ смт Макарів Лелек А.Я., провідним інспектором Гроділь, власником ОСОБА_1 , вказано, що пожежа виникла 29.01.2019 року о 02.42 годині(орієнтовно) на об`є5тц приватний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_3 , власник ОСОБА_1 . Місце виникнення пожежі перекриття будинку. Пожежу виявлено 29.01.2019 року о 02.47 годині сусідом ОСОБА_6 . Пожежу ліквідовано о 05.30 годині 29.01.2019 року. Пожежею знищено: дах та перекриття на площі 80 м кв, стіна на площі 40 м кв, речі домашнього вжитку. Прямі збитки від пожежі (орієнтовні) 580 000 гривень. Побічні збитки від пожежі (орієнтовні) 116 737 гривень. Причина пожежі (ймовірна) несправність пічного опалення. Зауваження членів комісії - не надходили. (а.с.19).

В акті обстеження матеріально-побутових умов житлового будинку ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , від 30.01.2019 року, складеному комісією у складі: сільського голови Радченко М.М., секретаря сільської ради Головченко О.М., депутата сільської ради Трофіменко О.А., були обстежені матеріально-побутові умови ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , і встановлено, що вона зареєстрована разом з своїм сином ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Дана громадянка має в своїй власності житловий будинок з господарськими будівлями, який розташований за а адресою: АДРЕСА_3 . Житловий будинок побудований в 1900 році. Має дерев`яні стіни, шиферну покрівлю. Будівля складається з чотирьох житлових кімнат. Ванна, внутрішній туалет відсутні. До житлового будинку проведена електрична електрика та газ (до плити). Але 29.01.2019 року даний житловий будинок згорів, згідно акту про пожежу від 29.01.2019 року Макарівського районного сектору ГУ ДСНС України у Київській області. Пожежею знищено перекриття на площі 80 м кв, стіна на площі 40 м кв, згоріли речі домашнього вжитку та побутова техніка. Житловий будинок не придатний для проживання та потребує відновлення. ОСОБА_1 потребує матеріальної допомоги для відновлення будинку (а.с.20).

Відповідно висновку «Про результаті розгляду звернення ОСОБА_1 » від 20.03.2019 року, складеному старшим дільничним офіцером поліції Макарівського відділення поліції Ірпінського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітаном поліції Крамаренко М.Д., встановлено, що проведена перевірка по повідомленню ОСОБА_1 1966 року народження, про те, що ІНФОРМАЦІЯ_5 в АДРЕСА_3 , у її будинку проживає невідома особа. В ході перевірки звернення встановлено, що 13.03.2019 року близько 15.30 години в АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 зателефонувала до поліції з приводу того, що ОСОБА_3 1973 року народження, який винаймає будинок за вказаною адресою, заборгував гроші за проживання у вказаному будинку, тому заявниця з даного приводу зателефонувала до поліції. Підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань не має, тому, що в даному випадку вбачаються цивільно-правові відносини, які є виключно прерогативою суду.(а.с.21, 22, 24).

Також позивачкою надано шість аркушів світлин зруйнованого будинку, копію пояснювальної записки ОСОБА_3 без дати, де зазначено, що останній проживав в АДРЕСА_3 . 28.01.2019 року встав приблизно в 08.00 ранку і до 16.00 години займався хатніми справами. В 19.00 вийшов з будинку, зачинив двері на ключ, пішов на роботу. В період його відсутності сталася пожежа (а.с.18, 26-32).

Суд дослідивши матеріали справи дійшов до такого висновку.

Відповідно до вимог ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Частиною 2 ст.22 ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода підлягає відшкодуванню в повному об`ємі особою, що її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина даної особи.

Матеріальний збиток - це витрати, які особа повинна здійснити на відновлення свого порушеного права. Визначення розміру заподіяної шкоди може відбуватися різними способами, але для відшкодування завданої матеріальної шкоди в судовому порядку, як правило готується висновок судового експерта.

З огляду на встановлені судом факти, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку про відсутність підстав для стягнення з відповідача матеріальної шкоди, завданої пожежею, оскільки не доведено площу на якій потрібно проводити відновлювальні роботи, не обґрунтовано належними доказами розмір спричиненої шкоди в наслідок пожежі, кількість будівельних матеріалів необхідних для проведення відновлювального ремонту поверхонь, а також витрати на проведення ремонтних робіт.

Частиною 1 ст.1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно вимог ст.23 ЦК України, якою передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає:

1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я;

2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів;

3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна;

4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у

порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

За приписами ст.1167 ЦК України, для покладення відповідальності на заподіювача моральної шкоди необхідна сукупність таких обов`язкових умов: наявність шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою, вина в заподіянні шкоди.

Таким чином, деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Юридичною підставою позадоговорної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Положеннями п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» передбачено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках.

Частиною 1 ст.81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Вимогами ст.263 ЦПК України регламентовано, що судове рішення повинного гуртуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставі своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно вимог ст.12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст.82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно із статями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях суду та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони гуртуються. Хоча пункт 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, ;4909/04, параграф 58, ЄСПЛ, від 10.02.2010 року).

Оцінюючи надані докази, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, оскільки позивачкою не доведено причинний зв`язок між пожежею та виною відповідача, оскільки на момент пожежі останній був відсутній в будинку.

Суд критично оцінює надану позивачку копію «об`яснювальної записки» ОСОБА_3 , оскільки в ній не йдеться про вину останнього у пожежі.

Інших належних письмових доказів суду не надано.

Позивачкою не надано доказів на підтвердження факту заподіяння їй з боку відповідача моральних страждань або втрат немайнового характеру.

Позивачкою не зазначено з чого саме складається розмір грошової 696737 гривень, взятий з акту про пожежу: прямі збитки від пожежі 580 000 гривень; побічні збитки від пожежі 116737 гривень, та які є орієнтовними. Не визначено з чого саме складаються прямі та побічні збитки та що вони означають.

Позивачкою не виконані вимоги чинного цивільно-процесуального законодавства, щодо надання суду доказів на підтвердження обставин, на які вона посилалася, як на підставу своїх вимог.

Керуючись вимогами ст.22, 23, 1166, 1173, ст.263-265 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 відмовити в задоволенні позову до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок пожежі.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо воно не проголошувалося з дати складення повного його тексту.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст.273 ЦПК України.

Рішення складено 05.01.2023 року.

Суддя