У Х В А Л А

10.01.2023 р. м. Жмеринка

Суддя Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області Порощук П.П., ознайомившись з позовною заявою керівника Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області Філімонов О.В. в інтересах держави в особі Жмеринської міської ради до ОСОБА_1 та ПП «Атлант»-М», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління Держгеокадастру у Вінницькій області про витребування земельної ділянки,

У С Т А Н О В И В:

Керівник Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області Філімонов О.В. в інтересах держави в особі Жмеринської міської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 та ПП «Атлант»-М» про витребування земельної ділянки. Позов мотивує тим, що Жмеринською окружною прокуратурою за результатами вивчення стану законності при розпорядженні земельними ділянками державної власності на території Жмеринської міської територіальної громади виявлено порушення вимог Земельного Кодексу України при наданні Головним Управлянням Держгеокадастру у Вінницькій області у приватну власність громадянам земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства. Встановлено, що на підставі наказу Головного Управляння Держгеокадастру у Вінницькій області №2-13060/15-19-СГ від 05.08.2019 затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надано із земель державної власності у власність ОСОБА_1 земельну ділянку сільськогосподарського призначення площею 1,00 га з кадастровим номером :04:002:0142, що розташована на території Рівської сільської ради Жмеринського району Вінницької області для ведення особистого селянського господарства, на цій підставі державним реєстратором на зазначену земельну ділянку було зареєстроване право власності за ОСОБА_1 . Однак, прокурор вважає зазначений наказ незаконним, оскільки до його прийняття вже було зареєстроване право власності на земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства на території Вищеольчедаївської сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області площею 2 га. Підставою для реєстрації права власності був наказ Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області №2-4854/15-17-сг від 13.04.2017. Тобто ОСОБА_1 вже використала своє право на безоплатне отримання у власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства в межах норм безоплатної передачі земельних ділянок для даного виду використання. Однак, Головне управління Держгеокадастру у Вінницькій області приймаючи оспорюваний наказ не перевірило факт реалізації ОСОБА_1 права на безоплатне отримання у власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства, що всупереч вимог чинного законодавства, призвело до безпідставного вибуття землі із державної власності. В подальшому ОСОБА_1 після отримання у власність спірної земельної ділянки передала її в оренду ПП «Атлант-М». Зазначена земельна ділянка розташована на території Жмеринської міської територіальної громади (колишня територія Рівської сільської ради Жмеринського району Вінницької області), враховуючи що наказ Головного Управляння Держгеокадастру у Вінницькій області №2-13060/15-19-СГ від 05.08.2019 є незаконним, а тому спірна земельна ділянка підлягає витребуванню у ОСОБА_1 та ПП «Атлант-М» у комунальну власність. Отже, органом уповноваженим здійснювати функції держави у спірних правовідносинах з урахуванням законодавчих змін є Жмеринська міська рада Вінницької області. Прокурор зазначає, що окружною прокуратурою міську раду проінформовано про викладені у позові порушення у листі від 06.12.2022. Листом від 12.12.2022 Жмеринська міська рада проінформувала окружну прокуратуру про те, що останньою не використовується процесуальний порядок витребування спірної земельної ділянки у комунальну власність, не планує його вжиття, у зв`язку з обмеженим фінансуванням на судові витрати, а тому не заперечує щодо вжиття окружною прокуратурою заходів представницького характеру для захисту прав та інтересів територіальної громади. Зазначив, що Жмеринською міською радою чітко повідомлено про відсутність наміру самостійно звернутись за захистом порушених інтересів держави до суду, тому прокурор вважає, що набув право на представництво інтересів держави у даному позові. На підставі викладеного, просить суд витребувати у відповідачів на користь держави в особі Жмеринської міської ради зазначену спірну земельну ділянку.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви приходжу до наступного висновку.

Згідно із ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.2 ст.4 ЦПК України у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Ч.3 ст.56 ЦПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

За змістом ч.4 ст.56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст.185 цього Кодексу.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді урегульовано у ст.23 Закону України від 14.10.2014 № 1697-VII "Про прокуратуру" (далі - Закон).

Частина перша цієї статті Закону визначає, що представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно з абз.1, 2 ч.3 ст.23 Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абз.1-3 ч.4 ст.23 Закону).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 року у справі № 912/2385/18 зазначила, що відповідно до ч.3 ст.23 Закону прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу. При цьому поняття "компетентний орган" у цій постанові вживається в значенні органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Водночас тлумачення Конституції України з урахуванням практики Європейського суду з прав людини свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом.

Отже, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (п.3 ч.2 ст.129 Конституції України).

Перший "виключний випадок "передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Нездійснення захисту" має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Разом із цим захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

При цьому прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, від 20.09.2018 у справі №924/1237/17 та від 18.08.2020 у справі №914/1844/18. Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, тому суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, вжиття прокурором всіх передбачених чинним законодавством заходів, які передують зверненню прокурора до суду для здійснення представництва інтересів держави, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

Суд зобов`язаний дослідити, чи знав відповідний орган про допущені порушення інтересів держави, чи мав відповідні повноваження для їх захисту, проте, всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся.

Обставини дотримання прокурором процедури, встановленої ч.ч.3, 4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру", яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом незалежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до положень ст.ст.56, 185 ЦПК України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті.

При цьому прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, якими є бездіяльність компетентного органу або здійснення ним неналежного захисту прав. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Як вбачається з матеріалів позову, керівник Жмеринської окружної прокуратури звернувся до Жмеринської міської ради з листом від 06.12.2022 та просив повідомити чи вживались/будуть вживатись Жмеринською міською радою Вінницької області заходи щодо витребування земельної ділянки з кадастровим номером :04:002:0142 у комунальну власність територіальної громади, у тому числі у судовому порядку; у разі не вжиття таких заходів повідомити причини. Крім того, просив повідомити, коли Жмеринській міській раді Вінницької області стало відомо про порушення інтересів держави та територіальної громади за вказаним фактом. Запитувану інформацію просив надати в електронному вигляді не пізніше 12.12.2022 з одночасним наданням у паперовому вигляді на адресу Жмеринської окружної прокуратури. У відповідь на вказаний лист 12.12.2022 Жмеринська міська рада повідомила, що їй стало відомо про порушення інтересів територіальної громади за фактами визначених прокурором у листах тільки 07.12.2022, тобто з дати отримання листа. Таким чином заходи щодо витребування земельної ділянки з зазначеним кадастровим номером у комунальну власність територіальної громади, Жмеринською міською радою не вживались. Враховуючи обмежене фінансування на судові витрати, Жмеринська міська рада не заперечувала щодо представництва інтересів Жмеринської міської територіальної громади в порядку ст.23 Закону України «Про прокуратуру» в частині витребування зазначеної земельної ділянки у комунальну власність.

Отже, аналізуючи вищенаведене листування між прокуратурою та міською радою, вбачається, що прокуратурою у відповідності до ст.23 Закону України "Про прокуратуру" вживалися заходи для встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді.

Однак, останні такі заходи окружною прокуратурою вживались 06.12.2022, відповідь отримали 12.12.2022, а з позовом до суду одразу звернулись 30.12.2022 (згідно відмітки поштового штемпеля), тобто через три тижня, не перевіривши чи змінились обставини, викладені в листі Жмеринської міської ради від 12.12.2022.

Разом із цим суд враховує, що Жмеринська міська рада Вінницької області є самостійною юридичною особою з відповідною процесуальною дієздатністю щодо здійснення захисту прав та охоронюваних законом інтересів держави, у судовому порядку.

Як зазначалось вище, уповноважений орган, виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутися до суду з позовом з метою захисту інтересів держави. Висловлена в листі позиція Жмеринської міської ради Вінницької області не свідчить про відмову звернутись до суду з відповідним позовом, а лише вказує про їх необізнаність про порушення інтересів територіальної громади за фактами визначених прокурором, про що їм стало відомо лише з дати отримання листа 07.12.2022 року, тому заходи щодо витребування земельної ділянки з зазначеним кадастровим номером у комунальну власність територіальної громади, Жмеринською міською радою не вживались, та обмежене фінансування на судові витрати на дату отримання листа, не може ставити під сумнів наявності у Жмеринської міської ради Вінницької області права звертатись до суду з відповідним позовом.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2022 року у справі № 912/2385/18 звернула увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави (п.45 постанови).

Прокурор, звертаючись до суду з даним позовом, не довів підстави для представництва, якими є бездіяльність Жмеринської міської ради або здійснення міською радою неналежного захисту прав. Не доведено, що Жмеринській міській ради було відомо або повинно було бути відомо про порушення інтересів держави, але міська рада не звернулася до суду з відповідним позовом у розумний строк.

За викладених обставин вбачаються підстави для висновку, що представництво прокуратурою інтересів держави в особі Жмеринської міської ради не можна вважати належно обґрунтованим і підтвердженим через його передчасність.

Таким чином, повноваження прокурора на подання цього позову в інтересах держави в особі Жмеринської міської ради не є належним чином підтверджені, як того вимагає ст.56 ЦПК України та ст.23 Закону України "Про прокуратуру".

Зазначене у відповідності до ч.4 ст.56 ЦПК України має наслідком застосування положень, передбачених ст.185 цього Кодексу.

Відповідно до п.4 ч.4 ст.185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Отже, з наведених процесуальних підстав позов належить повернути прокурору.

У зв`язку із даним судовим рішенням, сплачений за позовом судовий збір у відповідності до п.2 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір" повернути Вінницькій обласній прокуратурі.

Керуючись ст.ст.56, 185, 260 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву керівника Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області Філімонов О.В. в інтересах держави в особі Жмеринської міської ради до ОСОБА_1 та ПП «Атлант»-М» , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління Держгеокадастру у Вінницькій області про витребування земельної ділянки повернути керівнику Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області.

Повернути Вінницькій обласній прокуратурі сплачений відповідно до платіжного доручення від 27.12.2022 року №2307 судовий збір за подання позовної заяви в сумі 4962 грн.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з моменту її підписання.

Суддя П.П.Порощук