Ухвала

12 лютого 2023 року

м. Київ

справа № 405/4703/20

провадження № 61-230 ск 23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пророка В. В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , як представника Управління комунальної власності Кропивницької міської ради, про відвід судді Шиповича В. В. від участі у розгляді справи зазаявою ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Управління комунальної власності Кропивницької міської ради, Кропивницька міська рада, про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

1. У серпні 2020 року ОСОБА_2 звернулася до суду із зазначеною заявою, в якій просила встановити юридичний факт - проживання її ( ОСОБА_2 ) із спадкодавцем ОСОБА_3 , однією сім`єю із ІНФОРМАЦІЯ_1 по день її ( ОСОБА_3 ) смерті, а саме: ІНФОРМАЦІЯ_2 .

2. Рішенням Ленінського районного суду міста Кіровограда від 09 листопада 2021 року, залишеним без змін постановою Кропивницького апеляційного суду від 03 серпня 2022 року, заяву ОСОБА_2 задоволено. Встановлено юридичний факт - факт спільного проживання ОСОБА_2 разом із спадкодавцем ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у квартирі АДРЕСА_1 однією сім`єю в період з 01 червня 2012 року по день смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

3. У січні 2023 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , як представника Управління комунальної власності Кропивницької міської ради на рішення Ленінського районного суду міста Кіровограда від 09 листопада 2021 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 03 серпня 2022 року.

4. Ухвалою Верховного Суду від 19 січня 2023 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

5. 09 лютого 2023 року до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Шиповича В. В.від участі у розгляді справи № 405/4703/20.

6. У своїй заяві про відвід заявники вказує на те, що ухвала від 19 січня 2023 року постановлена суддею Шиповичем В. В. безпідставно, із порушенням норм процесуального права, а недоліки касаційної скарги, про які в ухвалі зазначив суддя відсутні. Крім цього заявник вказує на те, що посилання в ухвалі на те, що повторне звернення з касаційною скаргою має бути здійснене без надмірного зволікання є некоректним і незрозумілим.

7. Ухвалою Верховного Суду від 09 лютого 2023 року заяву ОСОБА_1 про відвід судді Шиповича В. В. від участі у розгляді справи № 405/4703/20 визнано необґрунтованою, заяву про відвід судді передано для вирішення зазначеного питання у порядку, передбаченому частиною першою статті 33 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), іншому судді.

8. Автоматизованою системою документообігу суду (протокол автоматизованого розподілу судової справі між суддями від 10 лютого 2023 року) визначено суддю Пророка В. В. для розгляду зазначеної заяви ОСОБА_1 .

9. Перевіривши наведені у заяві про відвід судді доводи вважаю, що підстави для її задоволення відсутні з огляду на таке.

10. Відповідно до частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

11. Також частиною четвертою статті 36 ЦПК України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

12. Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

13. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначає, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». У випадку ж самовідводу сам суддя повинен бути переконаним, що є достатньо фактів, які свідчать про його безсторонність. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими» (рішення від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), заява № 33949/02).

14. Також ЄСПЛ зазначив, що наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу. Щодо суб`єктивного критерію, то презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

15. Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Це означає, що при з`ясуванні питання про те, чи існують законні підстави для побоювання щодо відсутності безсторонності у певного судді, позиція заявника має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути ці побоювання об`єктивно виправдані «справа Гаусшильдта» (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188).

16. Крім цього, сумніви мають бути застосовані на фактичних обставинах, а не на припущеннях про можливий розвиток подій.

17. Отже, проаналізувавши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Шиповича В. В. від участі у розгляді справи № 405/4703/20 варто дійти висновку, що доводи цієї заяви зводяться до незгоди заявника із ухваленим судовим рішенням Верховного Суду - ухвалою від 19 січня 2023 року про залишення касаційної скарги без руху та встановлення строку для усунення недоліків.

18. Будь-яких інших об`єктивних та обґрунтованих підстав для відводу, передбачених статтями 36 та 37 ЦПК України, ОСОБА_1 не вказав.

19. Також необхідно звернути увагу заявників на те, що учасники справи не можуть використовувати інститут відводу суддів з метою схиляння суду до ухвалення бажаного для них процесуального рішення. Необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

20. Також Верховний Суд наголошує, що незнання представником сторони у справі норм процесуального права та нерозуміння ним практики їх застосування Верховним Судом в жодному разі не може бути підставою для відводу, однак може призвести до застосування до такого представника заходів процесуального впливу за зловживання процесуальними правами.

21. Таким чином, оскільки доводи заявника у заяві про відвід не дають підстав для обґрунтованого сумніву у неупередженості та об`єктивності судді Шиповича В. В. і не свідчать про його заінтересованість у результаті розгляду справи № 405/4703/20, вважаю, що заява ОСОБА_1 про відвід судді є необґрунтованою і задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 36, 40 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволені заяви ОСОБА_1 , як представника Управління комунальної власності Кропивницької міської ради, про відвід судді Шиповича В. В.від участі у розгляді справи за заявою ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Управління комунальної власності Кропивницької міської ради, Кропивницька міська рада, про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Пророк