"21" грудня 2023 р. Справа № 363/3611/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2023 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Редкач М.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду у місті Вишгороді у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Державного підприємства «Вищедубичанське лісове господарство» до ОСОБА_1 (відповідач-1), ОСОБА_2 (відповідач-2), ОСОБА_3 (відповідач-3), ОСОБА_4 (відповідач-4), ОСОБА_5 (відповідач-5), Новосілківської сільської ради Вишгородського району Київської області (відповідач-6), третя особа: Кабінет Міністрів України, про визнання недійсними рішень та витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

20 квітня 2023 року до Вишгородського районного суду Київської області згідно постанови Верховного Суду від 5 квітня 2023 року надійшла вказана вище цивільна справа.

Так, суд касаційної інстанції, частково задовольнивши касаційні скарги ОСОБА_5 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , скасував рішення Вишгородського районного суду Київської області від 7 липня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 грудня 2020 року в частині позовних вимог Державного підприємства «Вищедубичанське лісове господарство» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Новосілківської сільської ради Вишгородського району Київської області, третя особа: Кабінет Міністрів України, про визнання недійсними рішень та витребування майна з чужого незаконного володіння, а справу, у цій частині, передав на новий розгляд до суду першої інстанції.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано у провадження судді Лукач О.П. для розгляду.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 25 квітня 2023 року прийнято до свого провадження цивільну справу у частині позовних вимог Державного підприємства «Вищедубичанське лісове господарство» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Новосілківської сільської ради Вишгородського району Київської області, третя особа: Кабінет Міністрів України, про визнання недійсними рішень та витребування майна з чужого незаконного володіння. Підготовче судове засідання призначено 22 червня 2023 року о 15:30, про що повідомлено учасників провадження.

У призначене судове засідання з`явились представники відповідачів 15. Інші учасники провадження не заявилися, при цьому, 21 червня 2023 року до суду від представника позивача, за підписом адвоката Т.Кілічавої, надійшло клопотання про розгляд справи у відсутність представника позивача за наявними матеріалами, позовну заяву підтримує та просить задовольнити.

Вирішуючи питання про можливість проведення підготовчого засідання у відсутності представника позивача, відповідача-6 та третьої особи, у судовому засіданні представник відповідача-3 адвокат Боднар Б.Є., зазначивши, що Державне підприємство «Вищедубичанське лісове господарство» перебуває у стадії ліквідації, враховуючи, що справу передано з Верховного Суду на новий розгляд після скасування попередніх рішень у справі, вважає явку представника позивача у судові засідання обов`язковою.

Представники відповідачів-1,2,4 адвокат Колодій О.М. та відповідача-5 адвокат Поліщука В.В. підтримали позицію адвоката Боднар Б.Є.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 22 червня 2023 року визнано явку представник позивача Державного підприємства «Вищедубичанське лісове господарство» у наступні судові засідання обов`язковою, оголосивши перерву у підготовчому засіданні до 11:30 29 серпня 2023 року.

Копії вказаної ухвали суду, разом із судовими повістками, надіслано на адресу позивача ДП «Вищедубечанське лісове господарство» та його представнику адвокату Кілічавій Т.М. Згідно із рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, вказаними адресати судову кореспонденцію отримано 15 серпня 2023 року.

22 серпня 2023 року на електронну адресу суду від представника позивача адвоката О.Зубчук надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки вона перебуває за кордоном, а адвокат Кілічава Т.М. призвана на військову службу та перебуває у зоні активних бойових дій, ДП «Вищедубечанське лісове господарство» перебуває у стані припинення та його правонаступником стане ДП «Ліси України».

У підготовче засідання, призначене на 29 серпня 2023 року, учасники провадження не з`явилися, а тому з урахуванням клопотання представника позивача адвоката О.Зубчак, судове засідання було відкладено на 14:30 02 листопада 2023 року, про що повідомлено учасників провадження.

У призначене судове засідання заявилися представник відповідача-3 адвокат

Боднар Б.Є. та представник відповідачів-1,2,4 адвокат Колодій О.М. Інші учасники провадження не з`явилися, при цьому позивач, будучи належним чином та завчасно

24 жовтня 2023 року повідомлений про день час та місце розгляду справи, свого представника до суду не направив, причини неявки суду не повідомив.

Вирішуючи питання про можливість проведення підготовчого засідання у відсутності осіб, що не з`явилися, зокрема у відсутності представника позивача, явку якого до суду судовим рішенням від 22 червня 2023 року визнано обов`язковою, враховуючи заперечення присутніх у судовому засіданні представників відповідачів, підготовче засідання було відкладено на 21 грудня 2023 року на 12:00, про що повідомлено позивача та йому роз`яснено наслідки неявки до суду.

У підготовче засідання учасники провадження не з`явилися, при цьому від представника відповідачів-1,2,4 адвоката О.Колодія надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутності, а від представника відповідача-3 адвоката Боднар Б.Є. заява про залишення позову без розгляду, у зв`язку із неявкою позивача.

Вирішуючи питання про можливість розгляду справи у відсутності представника позивача, з урахуванням ухвали суду від 22 червня 2023 року про визнання явки представника позивача обов`язковою, положень статтей 233, 257 ЦПК України та заяви представника відповідача-3, дослідивши матеріали справи суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду з таких підстав.

Відповідно до статті 3 ЦК України принципи справедливості, добросовісності та розумності є однією із фундаментальних засад цивільного права, спрямованою, у тому числі, на утвердження у правовій системі України принципу верховенства права. При цьому добросовісність означає прагнення особи сумлінно використовувати цивільні права та забезпечити виконання цивільних обов`язків, що зокрема підтверджується змістом частини третьої статті 509 цього Кодексу. Отже, законодавець, навівши у тексті Цивільного кодексу України зазначений принцип, установив у такий спосіб певну межу поведінки учасників цивільних правовідносин, тому кожен із них зобов`язаний сумлінно здійснювати свої цивільні права та виконувати цивільні обов`язки, у тому числі передбачати можливість завдання своїми діями (бездіяльністю) шкоди правам та інтересам інших осіб. Цей принцип не є суто формальним, оскільки його недотримання призводить до порушення прав та інтересів учасників цивільного обороту (Постанова Верховного Суду від 10 вересня

2018 року у справі № 920/739/17).

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти та реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами (Постанова Верховного Суду від 18 жовтня 2021 року у справі № 299/3611/19 (провадження № 61-9218св21).

Так, згідно частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною четвертою статті 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно із частиною п`ятою статті 223 та пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами на власний розсуд, несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальних дій.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Водночас, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи те, що представник позивача, будучи належним чином повідомлений про розгляд справи, жодного разу у судові засідання на стадії підготовчого провадження у справі не з`являвся, розглядом справи не цікавився, а також те, що позивач, маючи зареєстрований електронний кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, що забезпечує обмін документами, із заяви про розгляд справи без участі його представника та/або відкладення розгляду справи до суду не звертався, а його відсутність перешкоджає правильному вирішенню спору, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви Державного підприємства «Вищедубичанське лісове господарство» без розгляду, на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Керуючись частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частинами першою, другою

статті 257 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву Державного підприємства «Вищедубичанське лісове господарство» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Новосілківської сільської ради Вишгородського району Київської області, третя особа: Кабінет Міністрів України, про визнання недійсними рішень та витребування майна з чужого незаконного володіння, - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, заява якої залишена без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя О.П. Лукач