Справа № 211/298/23
Провадження № 2/211/1077/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 січня 2023 року суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Ткаченко С.В., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпропетровськгаз збут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожитий природний газ, -

встановив:

представник ТОВ «Дніпропетровськгаз збут»звернулася в суд із позовом про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ в розмірі 28423,39 грн., а також інфляційних витрат в розмірі 1699,19 грн., та 3% річних у розмірі 563,16 грн.

Вивчивши позовну заяву, додані до неї документи, доходжу висновку, що така подана без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 ЦПК України.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Позивач, в порушення вимог процесуального закону, не сплатив судовий збір, як це передбачено законом, при цьому представник ТОВ «Дніпропетровськгаз збут», разом із позовною заявою, покликаючись на важкий матеріальний стан і наявність істотних обмежень, що унеможливлює сплату судового збору, подавала клопотання про відстрочення сплати такого.

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

У відповідності до ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що позивачем є особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тобто, підставою для відстрочення сплати судового збору є такий, обумовлений виключними обставинами, майновий стан сторони, який об`єктивно унеможливлює сплату нею судового збору у відповідному розмірі.

Звертаючись з клопотанням про відстрочення сплати судового збору, представником позивача, не надано доказів на підтвердження скрутного матеріального становища ТОВ «Дніпропетровськгаз збут», у зв`язку з чим товариство не має можливості сплатити судовий збір у передбаченому законом розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у зв`язку із цим, саме по собі клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору, без підтверджуючих на те документів, не може вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на вищенаведене та ураховуючи характер спору, ТОВ «Дніпропетровськгаз збут»за подання до суду означеного позову, мав сплатити судовий збір у розмірі 2 481 грн. 00 коп.

Враховуючи, що ТОВ «Дніпропетровськгаз збут» звертались до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення із ОСОБА_1 заборгованості та сплатили судовий збір у розмірі 248,10 грн., однак судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 було скасовано ухвалою судді Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу від 19.08.2022 року, тому ТОВ «Дніпропетровськгаз збут»має сплатити судовий збір у розмірі 2232 грн. 90 коп.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, із зазначенням недоліків позовної заяви, способу і строку їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про відстрочення від сплати судового збору та на підставі ч. 1 ст. 185 ЦПК України позовну заяву слід залишити без руху для усунення вищеозначених недоліків.

Суд також вважає за необхідне попередити позивача, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, то позовна заява у відповідності до ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд -

ухвалив:

У задоволенні клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпропетровськгаз збут» про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпропетровськгаз збут» залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправлення зазначених недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не виконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С. В. Ткаченко