Справа № 645/3593/23
Провадження № 2/645/1511/23

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2023 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Ульяніч І.В., при секретарі Циганок В.М., учасники справи: позивача ОСОБА_1 , відповідачі ОСОБА_2 , представник Харківської міської ради не з`явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, вказуючи, що 17.03.2004 року позивач разом зі своєю дружиною - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , були прийняті на консульський облік Генеральним консульством України в м. Дюссельдорф та зареєстровані на постійне місце проживання в Німеччині, а саме: АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_2 дружина позивача - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть. Крім позивача, зі спадкоємців ОСОБА_3 є ще її донька від попереднього шлюбу відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Інших спадкоємців, які б претендували на спадкове майно, у ОСОБА_3 не має. Поховавши дружину, позивач мав намір, в строк відведений законом, звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, яка складається із житлової квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Однак, 24.02.2022 року на всій території України введено воєнний стан, який, станом на момент подання позовної заяви, вкотре продовжено. Зважаючи на проведення активних бойових дій на території України, зокрема, на території міста Харкова, позивач не зміг приїхати з Німеччини до України та вчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. На теперішній час, позивач отримав Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, яка була видана приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Луценко В. С. від 26.04.2023 року, в якій приватний нотаріус повідомила позивача, що він пропустив термін на подачу заяви про прийняття спадщини та у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом йому було відмовлено, при цьому нотаріус роз`яснила позивачу процедуру вирішення питання в судовому поряду. Позивач вважає, що встановлений законом строк, для прийняття спадщини після дружини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка, померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , був пропущений позивачем у зв`язку з об`єктивними, непереборними та істотними для позивача труднощами, у зв`язку з чим просить суд встановити йому додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю три місяця.

Ухвалою суду від 31.07.2023 року відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 28.09.2023 року залучено Харківську міську раду в якості співідповідача у вказаній цивільній справі та задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів. Витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Луценко В.С., копію спадкової справи за № 24/2023 від 26.04.2023 року, заведеної після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

10.11.2023 року від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Луценко В.С. на виконання ухвали суду від 28.09.2023 р. надійшла витребувана судом копія спадкової справи.

Ухвалою суду від 22.11.2023 року закрито підготовче судове засідання та справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, просив про розгляд справи за його відсутності.

Представник позивача ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, просив про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце судового розгляду була повідомлена належним чином, про причину неявки суд не повідомила.

Представник відповідача Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду були повідомлені належним чином, про причину неявки суд не повідомили.

За таких обставин суд вважає можливим розгляд справи у відсутність сторін, без фіксації судового засідання звуко записуючими пристроями.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є чоловіком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , видане Дзержинським відділом ЗАГСУ 21.02.1981 року, актовий запис 247, копія якого знаходиться в матеріалах справи.

Відповідач ОСОБА_2 є донькою померлої ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_2 , серії НОМЕР_2 , копія якого надана позивачем.

Таким чином, позивач ОСОБА_1 є чоловіком ОСОБА_3 та відповідач ОСОБА_2 є донькою ОСОБА_3 .

Позивач ОСОБА_1 разом з дружиною ОСОБА_3 , були прийняті на консульський облік Генеральним консульством України у м.Дюссельдорф та зареєстровані на постійне місце проживання в АДРЕСА_1 , що підтверджується копією закордонного паспорту на ім`я позивача. (а.с.8-9)

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла у Федеральній Республіці Німеччина, що підтверджується свідоцтвом про смерть реєстраційний № НОМЕР_3 , видане 05.04.2023 р. Відділом реєстрації актів цивільного стану м.Хаген, апостиль від 13.04.2023 р. за №21.05.01-2094, копія якого надана позивачем.

ОСОБА_3 є власником нерухомого майна, а саме: квартири АДРЕСА_3 , що підтверджується довідкою ЖЕК ЖБК «Простір» від 10.08.1994 р., реєстраційне посвідчення видане Харківським міським бюро технічної інвентаризації 30.08.1994 р., за реєстровим №56479.

Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луценко В.С. 26.04.2023 року, на підставі заяви ОСОБА_5 , про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину, заведено спадкову справу №24/2023 після смерті ОСОБА_3 , копія якої надана до суду.

Матеріали спадкової справи містять заяву ОСОБА_2 від 26.04.2023 р. про те, що ОСОБА_2 повідомляє, що спадщину вона не приймала, на неї не претендує.

26.04.2023 року постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луценко В.С., відмовлено ОСОБА_6 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його дружини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відмова нотаріуса вмотивована там, що ОСОБА_7 звернувся з заявою про прийняття спадщини після спливу шестимісячного строку встановленого ст. 1270 ЦК України. Крім того, доказів постійного проживання зі спадкодавицею за однією адресою на час відкриття спадщини ОСОБА_7 не надав. (а.с.29-30)

Відповідно до витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі 26.04.2023 р. зареєстровано спадкову справу 70573479, номер у нотаріуса 24/2023.

Отже встановлено, що спадкова справа заведена за заявою позивача і відомості про інших осіб, які б зверталися з заявами про прийняття спадщини відсутні, спадкоємець ОСОБА_2 повідомила, що спадщину не прийняла та не претендує.

Згідно з ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За змістом ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29.06.2022 діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, п. 3 постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. (був виключений постановою КМУ від 9 травня 2023 р. № 469)

Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив наступний висновок, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст.1270,1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3ст. 1272 ЦК України).

Отже, виходячи із вказаної правових висновків щодо застосування норм права, які відповідно до вимог ч. 4 ст. 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» є обов`язковими для застосування, позивач, звернувшись 26.04.2023 до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , пропустив шестимісячній строк, встановлений чинним законодавством, для прийняття спадщини після смерті дружини, з поважних причин і має право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (ч. 3ст. 1272 ЦК України).

За змістом ч. 1, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13.03.2020 у справі № 314/2550/17, провадження № 61-41480св18.

В обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначає, що у зв`язку із введенням воєнного стану на території України, а також ризику загибелі або отримання шкоди для здоров`я, він не мав можливості приїхати в Україну.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Відповідно до п. 6 ч. 1ст. 3 ЦК України до загальних засад цивільного законодавства віднесено, поміж іншим, справедливість, добросовісність та розумність.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова у період з 24.02.2022 і по день звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що є загальновідомою обставиною, а також постійне проживання позивача у Німеччині, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті дружини ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 . Наявність зазначених позивачем обставин свідчить про те, що у нього були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті дружини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 258, 259, 264-265, 268 ЦПК України, суд -

В И Р I Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовільнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянину України, РНОКПП НОМЕР_4 , додатковий строк на подання заяви про прийняття спадщини після смерті дружини, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 у Німеччині, тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, через Фрунзенський районний суд м.Харкова.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи, які не оголошуються судом:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_4 ;

Представник позивача: ОСОБА_4 , адреса для листування: 61057, м.Харків, а/с 11474;

Відповідачі: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_5 , Харківська міська рада, адреса: м. Харків, пл. Конституції, 7.

Повний текст рішення складено 21.12.2023 року.

Суддя: І.В.Ульяніч