Провадження № 2/638/5528/23
РІШЕННЯ

Іменем України

25 грудня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Агапова Р.О.,

секретаря судового засідання Павлова Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова із позовом до Ізюмської міської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Ізюм, Харківської області померла сестра позивача - ОСОБА_2 .

Після її смерті залишилась спадщина: 3/12 частки житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , належний померлій відповідно свідоцтва про право на спадщину від 16.01.1979 року за законом посвідченого Ізюмською державною нотаріальною конторою Харківської області.

ОСОБА_2 була розлучена, мала єдиного сина - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На момент смерті ОСОБА_2 у 2012 році, її син був зареєстрованим позивачем за однією адресою: АДРЕСА_1 .

Батьки позивача та її сестри: ОСОБА_4 - помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 - померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , не відкривалась.

При зверненні до нотаріуса з приводу відкриття спадкової справи і видачі спадщини на вищезазначене майно після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 позивачу було повідомлено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку пропущенням нею шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Позивач зазначила, що своєчасно для отримання спадщини не змогла звернутись із заявою до нотаріуса, оскільки, на момент смерті сестри, ОСОБА_2 , в неї залишився син - ОСОБА_3 , 1983 року народження, тому ОСОБА_1 вважала що не має права на спадщину сестри.

На теперішній час позивач бажає продати вищезазначений житловий будинок, але власницею 3/12 частки будинку була сестра і крім позивача у неї не має інших спадкоємців.

Таким чином, позивач просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , строком 2 місяці від дня набрання чинності рішенням суду.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 13 жовтня 2023 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначене підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 15 листопада 2023 року закрито підготовче провадження та призначене судове засідання для розгляду справи по суті.

Позивач ОСОБА_1 до суду не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Представник відповідача до суду не з`явився, повідомлявся належним чином.

Оскільки відповідач повідомлений про час та місце слухання справи своєчасно та належним чином, позивач надала згоду на ухвалення заочного рішення, суд проводить заочний розгляд справи на підставі наявних доказів, відповідно до положень ст. 280 ЦПК України.

У зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось

Враховуючи викладене, суд розглядає позовну заяву за наявними в матеріалах справи доказами.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, суд встановив.

Згідно зі свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Відповідно до відповіді № 1009/01-16 від 02.10.2023 року, наданої ОСОБА_1 приватним нотаріусом Ізюмського районного нотаріального округу Стрельцовою О.О., позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 74110580 від 27.09.2023, відомості щодо відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2 відсутні.

Відповідно до відомостей з реєстру прав власності на нерухоме майно, ОСОБА_5 є власником на праві приватної спільної сумісної власності 3/8 частки житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; ОСОБА_6 є власником на праві приватної спільної сумісної власності 3/12 частки житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; ОСОБА_1 є власником на праві приватної спільної частково власності 18/24 частки житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Батьками ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 .

Батьками ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 .

29 березня 1985 року ОСОБА_6 уклала шлюб з ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_4 , актовий запис № 112. Після укладення шлюбу, дружині присвоєно прізвище чоловіка ОСОБА_8 .

27 квітня 1985 року ОСОБА_6 уклала шлюб з ОСОБА_9 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_5 , актовий запис № 158. Після укладення шлюбу, дружині присвоєно прізвище чоловіка ОСОБА_10

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_6 , актовий запис № 152.

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_7 , актовий запис № 829.

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_8 , актовий запис № 255.

Згідно зі свідоцтвом про право на спадщину за законом, спадкоємцями майна ОСОБА_4 який помер ІНФОРМАЦІЯ_9 , є в рівних частках: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_6 .

Відповідно до статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Враховуючи положення ст.1220 ЦК України, суд дійшов висновку, що часом відкриття спадщини у вказаній справі вважається день смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як вбачається з матеріалів справи, після її смерті залишилася спадщина: 3/12 частки житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст.1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ч.1 ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Відповідно до ч.1 ст.1263 ЦК України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.

Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звернувшись до суду з позовом при визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач зобов`язаний повідомити суду поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, а також надати докази на підтвердження своїх доводів та вимог.

Частина третя статті 1272 ЦК України може застосовуватись, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Рішення обґрунтовується лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку та досліджені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовані вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд повинен мотивувати свої дії та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, він не скористався правом на прийняття спадщини, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 17 червня 2020 року у справі № 520/10377/17, провадження N 61-48230св18, від 11 серпня 2021 року у справі № 720/1079/19, провадження N 61-14663св20, від 22 січня 2020 року у справі № 592/18695/18, провадження № 61-13558св19.

Згідно з ч.2 ст.1270 ЦК України, якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Суд враховує, що наведені позивачем аргументи у якості перешкод для звернення до нотаріуса не можуть бути підставою для поновлення строку для подання заяви про прийняття спадщини, з огляду на що суд вважає позовні вимоги ОСОБА_1 необґрунтованими та такими, які не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, ст. ст. 15, 16, 1268-1270, 1272, 1273 ЦК України, керуючись ст. 3-5, 12-13, 81, 258, 268, 272, 353 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Р.О. Агапов