РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2023 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Козленко Г.О., розглянувши позовну цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: П`ята київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду м. Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Київської міської ради, третя особа: П`ята київська державна нотаріальна контора, в якому просив суд:

- визначити ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) додатковий строк тривалістю в два місяці з дня набрання рішення законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що є єдиним спадкоємцем майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 . Після смерті батька відкрилась спадшина, яка складається з квартири АДРЕСА_1 .

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 22.10.2021 ОСОБА_2 оголошено померлим. 02.12.2021 - день набрання рішенням суду законної сили є днем смерті батька.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64 «Про введення воєнного стану в Україні» з 05 год. 00 хв. 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан. З цього часу до червня 2022 державні нотаріальні контори не вчиняли нотаріальних дій, а саме: не видавали свідоцтв про право власності в порядку спадкування, тому в червні не зміг подати заяву про прийняття спадщини, хоча і звертався до П`ятої Київської державної нотаріальної контори.

Позивач повторно звернувся до П`ятої київської державної нотаріальної контори, але отримав лист від 27.10.2022, в якому зазначено, що П`ята київська державна нотаріальна не може видати свідоцтво, оскільки місце проживання померлого ОСОБА_2 за інформацією відділу обліку і моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ДМС у м. Києві та Київській області не значиться.

З огляду на викладені обставини, позивач звернувся до суду із вказаним позовом про визначення додаткового строк для прийняття спадщини.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 18.11.2022 позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: П`ята Київська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини залишено без руху.

Позивачем усунуто недоліки позовної заяви та ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 07.02.2023 відкрито загальне позовне провадження у справі.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог та розглядати справу за відсутності представника Київської міської ради.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 27.03.2023 зобов`язано П `яту Київську державну нотаріальну контору (03058, м. Київ, вул. Машинобудівельна, буд. 8) у строк до 01.08.2023 надати належним чином завірену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та який проживав за адресою: АДРЕСА_2 .

В судове засідання сторони не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

16.11.2023 від позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги просить задовольнити у повному обсязі, оскільки не пропускав строку для прийняття спадщини і вперше звернувся до нотаріальної контори в січні 2022 року, що підтверджується матеріалами спадкової справи.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 22.10.2021 оголошено громадянина України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Києва, РНОКПП: НОМЕР_2 , що проживав за адресою: АДРЕСА_2 - померлим. Днем смерті ОСОБА_2 є день набрання законної сили рішенням суду про оголошення його померлим.

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого Солом`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), серії НОМЕР_3 , актовий запис №1.

ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження, серії НОМЕР_4 , виданого Жовтневим відділом РАГС в м. Києві від 11.03.1978.

З копії свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 29.08.1995, виданого державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори вбачається, що спадкоємцем зазначеного в заповіті майна ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , є її син ОСОБА_2 . Спадкове майно, на яке видано свідоцтво, складається з квартири АДРЕСА_3 .

З матеріалів спадкової справи вбачається, що П`ятою київською державною нотаріальною конторою 13.01.2022 за вих. №73/01-16 зроблено запит до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області щодо зареєстрованого місця проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , для подальшого оформлення спадщини після його смерті згідно з п. 1.9 Глави 2 Розділу ІІ «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 №296/5.

23.02.2022 відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області надано відповідь, що ОСОБА_2 зареєстрованим не значиться.

27.10.2022 ОСОБА_1 звернувся із заявою №1247 про прийняття спадщини до П`ятої Київської державної нотаріальної контори.

Листом №2439/01-16 від 27.10.2022 П`ята київська державна нотаріальна контора повідомила про неможливість видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 в зв`язку з тим, що відповідно до ст.ст. 1268, 1269, 1270 ЦК України передбачені дії, які свідчать про прийняття спадщини, а саме - це фактичний вступ або подана спадкоємцем в державну нотаріальну контору заява за місцем відкриття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, однак ці дії не виконані.

Постановою державного нотаріуса П`ятої київської державної нотаріальної контори №2957/02-31 від 19.10.2023 було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітами та за законом з наступних підстав: у відповідності до ст.ст. 1268, 1269, 1270 ЦК України, п. 3.13, п. 3.15, затвердженого наказом Міністерства України від 22.02.2012 №296/5 передбачено дії, які свідчать про прийняття спадщини, а саме - подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини або постійне проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Вищевказані дії ОСОБА_1 не були вчинені.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Статтею 1270 ЦК України встановлено строк для прийняття спадщини у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Окрім цього, в постанові Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані із об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами попуску строку визначаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, у тому числі закордонним; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації, в Україні введено воєнний стан.

Обставини збройної агресії Російської Федерації проти України та окупації Російською Федерацією частини території України є загальновідомими і, за правилом ч. 3 ст. 82 ЦПК України, не потребують доказування.

З матеріалів спадкової справи вбачається, спадкова справа №536/2022 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 була почата 27.10.2022, однак фактично ОСОБА_1 звернувся до П`ятої київської державної нотаріальної контори у січні 2022 року, оскільки П`ятою київською державною нотаріальною конторою 13.01.2022 за вих. №73/01-16 зроблено запит до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області щодо зареєстрованого місця проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , для подальшого оформлення спадщини після його смерті.

Оскільки, постановою державного нотаріуса П`ятої київської державної нотаріальної контори №2957/02-31 від 19.10.2023 було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтв про право на спадщину, суд з метою захисту порушеного права позивача на прийняття спадщини приходить до висновку про надання позивачу додаткового строку тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з вимогами ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

З урахуванням викладеного вище, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Керуючись статями 1269, 1270, 1272 ЦК України, статями 3, 4, 10, 13, 76-82, 89, 141, 223, 259, 263-265, 268, 272 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: П`ята київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) додатковий строк тривалістю в два місяці з дня набрання рішення законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.О. Козленко