Провадження № 2/638/515/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2023 року Дзержинський районний суд м. Харкова

у складі головуючого судді Хайкіна В.М.

за участю секретаря судового засідання Черкашиної Д.А.,

з участю: позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Спаскіна Д.А.,

третьої особи ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Дзержинського районного суду м. Харкова Хайкіна В.М. перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин.

Від представника відповідача за основною позовною заявою ОСОБА_2 адвоката Спаскіна Дмитра Анатолійовича надійшла до суду зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про визнання права на спадкування, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.02.2019 №3-92, зобов`язання П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори скасувати нотаріальну дію з видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, яку представник відповідача просив прийняти до спільного розгляду з первісним позовом та поновити строк на подання зустрічної позовної заяви.

Зазначив, що вимоги за первісним позовом та за зустрічним позовом пов`язані і їх спільний розгляд є доцільним, що для об`єднання вимог за первісним і зустрічним позовом є підстави зазначені в ст. 193 ЦПК України, просив вимоги за первісним та зустрічним позовами об`єднати в одне провадження.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 вимоги щодо об*єдння зустрічного позову з первісним підтримав у повному обсязі.

Позивач проти прийняття зустрічної позовної заяви заперечував, посилаючись на те, що представником відповідача пропущений строк на подання зустрічної позовної заяви та первісний позов і зустрічний позов не є взаємопов`язаними, ним заявлені позовні вимоги про встановлення факту родинних відносин, а позовні вимоги за зустрічним позовом про визнання права на спадкування, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, тобто, ці позови не є пов`язаними і виникають з різних правовідносин.

Третя особа ОСОБА_3 проти прийняття зустрічної позовної заяви заперечувала.

Суд, розглянувши клопотання представника відповідача за первісною позовною заявою, вислухавши думку сторін по справі, дослідивши матеріали справи, зазначає наступне.

Як передбачено ч.5 ст.12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п 6 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Частинами 1, 2, 3, 4 ст. 174 ЦПК України визначено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення, пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Відповідно до ч.7 ст.178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Відповідно до ст.120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно з ч. 1, 4, 6 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення; одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк; про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Представником зазначено, що зустрічну позовну заяву ним направлено до суду в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи 27.10.2020 року із пропуском процесуального строку, бо ОСОБА_2 взагалі не отримувала копію ухвали про відкриття провадження у справі від 16.01.2020 року та копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів, що фактично позбавило її можливості підготувати і надати до суду відзив на позовну заяву, а про відкриття провадження у цій справі вона дізналась лише на початку жовтня 2020 року із сайту Судова влада України, так як ОСОБА_2 не є фахівцем у галузі права, їй необхідна була професійна правнича допомога. З-за встановленого карантину у зв`язку із поширенням коронавірусу COVID-19 та з-за низького рівня майнового стану вона не мала можливості своєчасно звернутися до адвоката.

Просить визнати зазначені причини поважними та поновити пропущений строк на подання відзиву на позовну заяву.

Суд вважає зазначені представником відповідача за первісним позовом причини пропуску строку для подання відзиву на позовну заяву поважними, а тому пропущений ним строк підлягає поновленню.

Статтею 193 ЦПК України встановлено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно з ч.2 цієї норми зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

За ч.3 ст.193 ЦПК України вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Суд наголошує, що прийняття зустрічного позову дозволяє розглянути в одному процесі вимоги обох сторін, що дає можливість заощадити час і сприяє більш швидкому захисту їхніх прав та інтересів, а також запобігає можливості винесення суперечливих і взаємовиключних судових рішень у цивільній справі.

Однак, вирішуючи питання про прийняття до розгляду зустрічного позову, слід виходити з такого.

У своїх постановах від 27.01.2021 у справі №908/1688/20, від 13.03.2019 у справі № 916/3245/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним, при цьому взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах.

Так, підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Незважаючи на те, що, обидва позови містять посилання, в тому числі, на події, що пересікаються між собою, вивчення змісту первісного та зустрічного позову свідчить про те, що фактично вони обґрунтовані різними підставами, до позовних заяв додані різні докази, предмет доказування є різним.

Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Суд звертає увагу, що задоволення зустрічного позову в даному випадку не доводить відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову, який за наявності визначених законом підстав, також може бути задоволеним. Так само і відмова в задоволенні одного з позовів не свідчитиме про наявність підстав для автоматичного задоволення іншого позову. Ухвалення рішень за кожним з позовів залежатиме від того, чи будуть доведені сторонами обставини, які мають значення для справи і на які вони посилаються як на підставу своїх вимог.

Тому, ризик ухвалення суперечливих або взаємовиключних рішень в даному випадку відсутній.

Отже, суд доходить висновку, що в даному випадку об`єднання вимог за первісним та основним позовами може ускладнити розгляд справи.

Відповідно до ч.3 ст.194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи, що судом не встановлено взаємопов`язаності позовних заяв та доцільності їх спільного розгляду, а також можливості виключення задоволення первісного позову у разі задоволення зустрічного /ч.2 ст.193 ЦПК України/, зустрічний позов підлягає поверненню позивачеві за зустрічним позовом.

В свою чергу повернення зустрічної позовної заяви не позбавляє позивача за зустрічним позовом подати позов на загальних підставах.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 49, 193, 194, 197 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Поновити представнику відповідача за первісною позовною заявою ОСОБА_2 адвокату Спаскіну Дмитру Анатолійовичу процесуальний строк для подачі відзиву на позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин.

В прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про визнання права на спадкування, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.02.2019 № 3-92, зобов`язання П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори скасувати нотаріальні дії з видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, - відмовити.

Зустрічну позовну заяву повернути адвокату Спаскіну Дмитру Анатолійовичу та роз`яснити право звернутися до суду з цими позовними вимогами в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий: