У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про повернення позовної заяви

06 січня 2023 року м. Черкаси

Суддя Черкаського районного суду Черкаської області Миколаєнко Т.А., розглянувши матеріали позовної заявизаступника керівника Черкаської окружної прокуратури, який діє в інтересах держави в особі Черкаської обласної військової адміністрації, до Свидівоцької сільської ради та ОСОБА_1 ; треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Державне підприємство «Черкаське лісове господарство», Черкаське обласне управління лісового та мисливського господарства; третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: Будищенська сільська рада; про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном шляхом визнання незаконним та скасування рішення Свидівоцької сільської ради, скасування державної реєстрації права приватної власності, зобов`язання повернути земельну ділянку лісогосподарського призначення,-

в с т а н о в и л а :

21 жовтня 2022 року заступник керівника Черкаської окружної прокуратури Троцько Є.В. (місцезнаходження: вул. Богдана Хмельницького, 60, м. Черкаси), в інтересах держави в особіЧеркаської обласної військової адміністрації (місцезнаходження: бульвар Шевченка, 185, м. Черкаси),звернувся до суду з позовною заявою до Свидівоцької сільської ради (місцезнаходження: вул. Шевченка, 177, с. Свидівок, Черкаський район, Черкаська область), та ОСОБА_1 (зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 );треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача:Державне підприємство «Черкаське лісове господарство» (місцезнаходження: вул. Лісництво, 11, с. Геронимівка, Черкаський район, Черкаська область),Черкаське обласне управління лісового та мисливського господарства (місцезнаходження: пров. Медичний, 4, м. Черкаси); третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: Будищенська сільська рада (місцезнаходження: вул. 30-річчя Перемоги, 42, с. Будище, Черкаський район, Черкаська область); у якій просить суд:

- усунути перешкоди державі в особі Черкаської обласної військової адміністрації у користуванні та розпорядженні майном шляхом визнання незаконним та скасування рішення Свидівоцької сільської ради від 10.04.2019 № 61-25«Про передачу земельних ділянок у власність громадянам», в частині відведення у власність ОСОБА_1 земельної ділянки за кадастровим номером :03:001:0378, площею 0,1000 га, для будівництва та обслуговування об`єктів рекреаційного призначення, що розташована в адміністративних межах Свидівоцької сільської ради, в межах АДРЕСА_2 , та зміни її цільового призначення;

- усунути перешкоди державі в особі Черкаської обласної військової адміністрації у користуванні та розпорядженні майном шляхом скасування державної реєстрації права власності № 31210208 від 16.04.2019 на земельну ділянку за кадастровим номером :03:001:0378, площею 0,1000 га, для будівництва та обслуговування об`єктів рекреаційного призначення, що розташована в адміністративних межах Будищенської сільської ради, в межах АДРЕСА_2 , за ОСОБА_1 ;

- усунути перешкоди державі в особі Черкаської обласної військової адміністрації у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою державного лісового фонду за кадастровим номером :03:001:0378, площею 0,1000 га, що розташована в адміністративних межах Будищенської сільської ради, в межах АДРЕСА_2 , шляхом зобов`язання ОСОБА_1 її повернути на користь держави в особі Черкаської обласної військової адміністрації;

- стягнути з відповідачів на користь Черкаської обласної прокуратури судовий збір у розмірі 7 443,00 грн.

Згідно зі статтею 33 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) автоматизованою системою документообігу суду, з урахуванням положень ст.ст. 36, 37 ЦПК України, 21 жовтня 2022 року було визначено головуючу суддю Миколаєнко Т.А. та того ж дня передано їй дану справу.

Ухвалою судді Черкаського районного суду Черкаської області Миколаєнко Т.А. від 27 грудня 2022 року позовна заява була залишена без руху, з наданням позивачу десятиденного терміну для усунення недоліків.

Зокрема, прокурору на обґрунтування підстав для представництва Черкаської обласної військової адміністрації необхідно було:

- надати суду докази направлення Черкаській обласній військовій адміністрації листа від 19 жовтня 2022 року за № 159-3699вих22, у якому він звертається до Черкаської обласної військової адміністрації в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та повідомляє її про певні порушення законодавства, які, на його думку, мали місце під час передачі спірної земельної ділянки у власність громадянину, а також докази отримання адресатом даного листа;

- вказати, чому він вважає, що строк тривалістю лише у два робочих дні: з 19 жовтня 2022 року (дата можливого повідомлення Черкаської ОВА про порушення законодавства) до 21 жовтня 2022 року (дата звернення прокурора з даним позовом до суду), є розумним і достатнім для самостійного звернення Черкаської ОВА до суду із таким складним та об`ємним позовом та є підставою для встановлення факту бездіяльності компетентного органу.

05 січня 2023 року заступником керівника Черкаської окружної прокуратури Троцьком Є.В. через канцелярію суду подано заяву про усунення недоліків позовної заяви, у якій останній наголошує на тому, що землі лісового фонду належать до державної власності, перебувають у розпорядженні обласних державних адміністрацій та у постійному користуванні ДП «Черкаське лісове господарство».

З урахуванням наведеного, прокурор стверджує, що станом на день подачі позову до суду повноваження щодо розпорядження спірною земельною ділянкою належать Черкаській обласній державній адміністрації.

Відтак, Черкаською окружною прокуратурою на адресу Черкаської обласної державної адміністрації 22.09.2022 скеровано лист у порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» за вихідним № 54-159-3219вих22 із детальним обґрунтуванням допущених Свидівоцькою сільською радою порушень чинного земельного та лісового законодавства, а також із повідомленням щодо вжитих та запланованих до вжиття Черкаською ОДА заходів реагування з огляду на вказане.

Листом № 02/09-02.01-08/9580/01/01-48/8323 від 13 жовтня 2022 року Черкаська обласна державна адміністрація повідомила Черкаську окружну прокуратуру про те, що вона зацікавлена в усуненні перешкод у користуванні та розпорядженні майном, шляхом визнання незаконним рішення Свидівоцької сільської ради, проте, через відсутність коштів, заходи представницького характеру вживати не буде, та буде підтримувати позови прокурора.

Крім того, після завершення підготовки матеріалів відповідних позовів для подачі їх до суду, Черкаською окружною прокуратурою в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» на адресу Черкаської обласної військової адміністрації скеровано повідомлення від 19 жовтня 2022 року, яке отримано адресатом 26 жовтня 2022 року за вхідним номером № 10702/01/01-33, що фактично підтверджується листом від 08.12.2022 за № 01/01-48/12038/01/01-48/12209.

При цьому, прокурор наголошує, що відповідно до ст. 1 Указу Президента України «Про утворення військових адміністрацій» від 24 лютого 2022 року № 68/2022, серед інших, утворено Черкаську обласну військову адміністрацію. У зв`язку з утворенням військових адміністрацій, зазначених у цій статті, обласні, Київська міська державні адміністрації та голови цих адміністрацій набувають статусу відповідних військових адміністрацій та начальників цих військових адміністрацій. Отже, Черкаська обласна державна адміністрація не припинила свого існування, як юридична особа та суб`єкт цивільних правовідносин, а відповідним указом Президента України їй надано лише тимчасового спеціального статусу військової адміністрації, на період воєнного стану. Черкаська обласна державна адміністрація в умовах правового режиму воєнного стану продовжує здійснювати повноваження у статусі Черкаської обласної військової адміністрації, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України «Про правовий режим воєнного стану», відтак, на думку прокурора, Черкаська обласна державна адміністрація, перебуваючи у статусі Черкаської обласної військової адміністрації, була належним чином поінформована про суть порушеного права у окреслених запитом спірних правовідносинах.

Водночас, прокурор зауважує, що із листа Черкаської обласної військової адміністрації від 08.12.2022 за № 01/01-48/12038/01/01-48/12209 слідує, що вказаний орган, будучи завчасно, листом від 22.09.2022, повідомлений про суть порушеного права, заходи представницького характеру не вживав і вживати у майбутньому не планував не лише через відсутність фінансування, а й через спрямування наявних сил і засобів на вжиття невідкладних заходів із забезпечення національної безпеки, оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації.

Також, прокурор посилається на постанову Верховного Суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19, у якій зроблено висновок, що обчислення розумного строку для реагування відповідного органу на порушення інтересів держави повинно враховувати не лише останнє повідомлення прокурора про звернення до суду (у даній справі від 19.10.2022), а й попередні листи, направлені прокурором (у даній справі лист до Черкаської ОДА від 22.09.2022).

Відтак, на думку прокурора оскільки Черкаська обласна державна (військова) адміністрація заходи представницького характеру у спірних правовідносинах не вжила, одночасно вказавши на те, що такі заходи вживатись не будуть у майбутньому з об`єктивних на те причин, обґрунтованим та таким, що відповідає усталеній судовій практиці, є вжиття Черкаською окружною прокуратурою заходів представницького характеру шляхом подачі позовної заяви у даній справі, метою якої є відновлення порушеного інтересу держави на вільне володіння та розпорядження землями державного лісового фонду України.

З огляду на вищевикладене, прокурор просить суд прийняти до розгляду заяву про усунення недоліків, вважати усуненими недоліки позовної заяви та відкрити провадження у справі.

До вказаної заяви прокурор долучає лист Черкаської обласної військової адміністрації № 01/01-48/12038/01/01-48/12209 від 08.12.2022.

Дослідивши заяву про усунення недоліків позовної заяви від 05 січня 2023 року з додатком, вивчивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суддя вважає необхідним зазначити наступне.

Згідно із частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини другої статті 4 ЦПК України у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Пунктом 3 статті 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

За приписами частини п`ятої статті 175 ЦПК України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Згідно зі статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Слід зазначити, що прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду й замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може й бажає захищати інтереси держави.

Аналогічну правову позицію наведено у постановах Верховного Суду від 05.12.2018 у справі № 923/129/17, від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17, від 23.10.2018 у справі № 906/240/18, від 01.11.2018 у справі № 910/18770/17, від 05.11.2018 у справі № 910/4345/18 та від 18.08.2020 у справі № 914/1844/18.

Європейський суд з прав людини звертав увагу на те, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великої кількості громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (див. рішення у справі «Менчинська проти Росії» (Menchinskaya v. Russia), заява № 42454/02, від 15 січня 2009 року, пункт 35).

Згідно з вимогами чинного законодавства землі лісового фонду належать до державної власності та перебувають у розпорядженні державних адміністрацій.

Відповідно до статті 1 Указу Президента України «Про утворення військових адміністрацій» № 68/2022 від 24 лютого 2022 року, утворено, зокрема, Черкаську обласну військову адміністрацію.

У зв`язку з утворенням військових адміністрацій, зазначених у цій статті, обласні, Київська міська державні адміністрації та голови цих адміністрацій набувають статусу відповідних військових адміністрацій та начальників цих військових адміністрацій.

Указом Президента України № 88/2022 від 01 березня 2022 року головою Черкаської обласної державної адміністрації призначено Табурця І.І.

Статтею 1 Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» передбачено, що військово-цивільні адміністрації району, області це тимчасові державні органи, що здійснюють на відповідній території повноваження районних, обласних рад, державних адміністрацій та інші повноваження, визначені цим Законом.

Військово-цивільні адміністрації є юридичними особами публічного права і наділяються цим та іншими законами повноваженнями, у межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону.

Районні та обласні державні адміністрації, що набули статусу військово-цивільних адміністрацій, не потребують внесення змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. В офіційній назві цих органів може застосовуватися поряд з назвою відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань додаткова назва "військово-цивільна адміністрація", що вказує на їхній тимчасовий статус із додатковими повноваженнями.

Слід зауважити, що прокурор звернувся до суду з даним позовом в інтересах держави в особі саме Черкаської обласної військової адміністрації.

З урахуванням наведеного, ухвалою судді Черкаського районного суду Черкаської області Миколаєнко Т.А. від 27 грудня 2022 року було зобов`язано його надати суду докази направлення Черкаській обласній військовій адміністрації листа від 19 жовтня 2022 року за № 159-3699вих22, у якому він звертається до Черкаської обласної військової адміністрації в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та повідомляє її про певні порушення законодавства, які, на його думку, мали місце під час передачі спірної земельної ділянки у власність громадянину, а також докази отримання адресатом даного листа.

На виконання ухвали суду прокурор долучає лист Черкаської обласної військової адміністрації № 01/01-48/12038/01/01-48/12209 від 08.12.2022, яким, з його слів, фактично підтверджено отримання Черкаською обласною військовою адміністрацією листа від 19 жовтня 2022 року за № 159-3699вих22 26 жовтня 2022 року.

Дослідивши вказаний документ, суддя констатує, що зазначене вище твердження прокурора не відповідає дійсності, оскільки у цьому листі відсутні дані про отримання Черкаською обласною військовою адміністрацією листа Черкаської окружної прокуратури від 19 жовтня 2022 року за № 159-3699вих22 26 жовтня 2022 року.

Жодних інших доказів на підтвердження своїх слів прокурор не надає, а відмітки про отримання цього листа на його екземплярі, долученому до позовної заяви, немає.

Водночас, суддя наголошує на тому, що з даним позовом прокурор звернувся до суду 21 жовтня 2022 року.

Тобто, навіть якщо припустити, що обставини, повідомлені прокурором у заяві про усунення недоліків позовної заяви від 05 січня 2023 року, відповідають дійсності, вони мали місце після звернення прокурора з цим позовом до суду, що суперечить положенням статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Обставини дотримання прокурором процедури, встановленої частинами третьою та четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру», яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом незалежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави в конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до положень статті 56 ЦПК України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті.

У той же час відповідний уповноважений орган, виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутися до суду з позовом з метою захисту інтересів держави. При цьому саме лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження із захисту державних інтересів, без доведення цього відповідними доказами, не є достатнім для прийняття судом рішення в такому спорі по суті, оскільки за змістом абзацу 2 частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.08.2019 у справі № 910/6144/18, від 06.08.2019 у справі № 912/2529/18 та від 18.08.2020 у справі № 914/1844/18.

У пунктах 48,79-81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 вказано, що невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді має наслідком застосування положень про залишення позовної заяви без руху для усунення її недоліків і повернення в разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк ці недоліки не усунуті.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Враховуючи, що прокурор звернувся до суду з даним позовом в інтересах держави в особі саме Черкаської обласної військової адміністрації, суддя констатує, що процедуру, встановлену частинами третьою та четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру», ним не дотримано.

Надаючи оцінку доводам прокурора про те, Черкаською окружною прокуратурою на адресу Черкаської обласної державної адміністрації 22 вересня 2022 року скеровано лист в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» за вихідним № 54-159-3219вих22 із детальним обґрунтуванням допущених Свидівоцькою сільською радою порушень чинного земельного та лісового законодавства, у відповідь на який листом № 02/09-02.01-08/9580/01/01-48/8323 від 13 жовтня 2022 року Департамент агропромислового розвитку Черкаської обласної державної адміністрації повідомив, що Черкаська обласна державна адміністрація зацікавлена в усуненні перешкод у користуванні та розпорядженні майном, шляхом визнання незаконним рішення Свидівоцької сільської ради, однак у неї відсутні державні асигнування на сплату судових витрат, тому у разі здійснення Черкаською окружною прокуратурою заходів представницького характеру буде підтримувати позов, суддя зазначає наступне.

Висловлена у зазначеному вище листі позиція Черкаської обласної державної адміністрації не свідчить про відому звернутися до суду з відповідним позовом, а лише вказує на відсутність державних асигнувань на сплату судових витрат.

Між тим, Верховний Суд в складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 21 серпня 2019 року в справі № 802/1873/17-а дійшов висновку, що «неможливість сплати судового збору та недостатнє фінансування органу державної влади не свідчить про наявність виключного випадку, за якого прокурор може представляти інтереси держави» (пункт 40).

Крім того, суддя наголошує на тому, що відомості про дату отримання Черкаською обласною державною адміністрацією листа за вихідним № 54-159-3219вих22 від 22 вересня 2022 року, від якої прокурор вважає необхідним обчислювати початок перебігу розумного строку для реагування відповідного органу на порушення інтересів держави, у матеріалах справи відсутні.

Що ж до листа Черкаської обласної військової адміністрації № 01/01-48/12038/01/01-48/12209 від 08.12.2022, то з його змісту вбачається, що Черкаська обласна військова адміністрація не висловила відмову звернутися до суду з відповідним позовом, а лише вказала про те, що з урахуванням відсутності будь-яких документально підтверджених відомостей щодо порушення інтересів ввіреного органу у зв`язку з незаконним вибуттям відповідних земельних ділянок з власної юрисдикції, що могли стати основою позовних матеріалів, та з огляду на обмежене фінансування в умовах воєнного стану, у тому числі на судові витрати, вона інформує про всебічну підтримку ініціативи органу прокуратури у разі прийняття рішення реалізації функції представництва інтересів держави в суді відповідної інстанції у випадках, визначених Законом України «Про прокуратуру», у контексті порушеного питання.

Встановити конкретну дату, з якої Черкаська обласна військова адміністрація була поінформована про суть порушеного права та про намір Черкаської окружної прокуратури вжити відповідні заходи представницького характеру від імені держави, зі змісту вказаного листа не представляється можливим.

Окремо, суддя наголошує на тому, що на момент звернення прокурора з даним позовом до суду цього листа не існувало, він отриманий на запит прокурора від 02 грудня 2022 року, що додатково підтверджує той факт, що перед зверненням до суду прокурором не було вжито належних та достатніх заходів для з`ясування наявності підстав для представництва інтересів держави в суді.

З урахуванням наведеного, суддя констатує, що прокурором не дотримано процедуру, встановлену частинами третьою та четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру», яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, що унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті.

Відповідно до Рекомендації Парламентської асамблеї Ради Європи 1604 (2003) «Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону» (Role of the public prosecutor's office in a democratic society governed by the rule of law - Parliamentary Assembly Recommendation 1604(2003) (Reply adopted by the Committee of Ministers on 4 February 2004 at the 870th meeting of the Ministers' Deputies)) при наділенні органів прокуратури функціями, які не належать до сфери кримінального права, важливо забезпечити, щоб будь-які повноваження прокурора стосовно спільного захисту прав людини не приводили до яких-небудь конфліктів інтересів і не порушували права осіб, які домагаються захисту своїх прав з боку держави; ефективний розподіл повноважень між різними органами влади в державі може бути дотриманий у випадку надання прокуратурі додаткових функцій при повній її незалежності та неможливості використання для втручання з боку будь-якого органу влади в індивідуальні справи; повноваження і функції прокурорів повинні обмежуватися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій повинні бути утворені окремі та ефективні органи (пункти 7, 19 та 38).

За викладених вище обставин вбачаються підстави для висновку, що прокурор не усунув недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі суду від 27 грудня 2022 року, та не довів наявність виключних випадків для представництва інтересів держави в особі Черкаської обласної військової адміністрації, як того вимагає стаття 56 ЦПК України та стаття 23 Закону України "Про прокуратуру", що має наслідком застосування положень статті 185 ЦПК України.

За змістом пункту 4 частини четвертої статті 185 ЦПК України заява повертається у випадках, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави.

Згідно з частиною сьомою статті 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що повернення позовної заяви на підставі частини четвертої статті 185 ЦПК України не є порушенням права на справедливий суд та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, суд вважає необхідним позовну заяву заступника керівника Черкаської окружної прокуратури Троцька Є.В. визнати неподаною та повернути позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ч. 4 ч. 4 ст. 185, ст.ст. 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и л а :

Позовну заяву заступника керівника Черкаської окружної прокуратури, який діє в інтересах держави в особі Черкаської обласної військової адміністрації, до Свидівоцької сільської ради та ОСОБА_1 ; треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Державне підприємство «Черкаське лісове господарство», Черкаське обласне управління лісового та мисливського господарства; третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: Будищенська сільська рада; про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном шляхом визнання незаконним та скасування рішення Свидівоцької сільської ради, скасування державної реєстрації права приватної власності, зобов`язання повернути земельну ділянку лісогосподарського призначення вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 7 статті 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Роз`яснити позивачу передбачене пунктом 2 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» право на звернення до суду із клопотанням про повернення сплаченої суми судового збору в разі повернення заяви або скарги.

Ознайомитись з повним текстом ухвали суду, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Т. А. Миколаєнко