Справа № 950/3721/23
Провадження № 2/950/756/23
ЛЕБЕДИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 грудня 2023 року м. Лебедин

Суддя Лебединського районного суду Сумської області Косолап В.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Лебединської міської ради Сумської області, третя особа приватний нотаріус Висєканцева Тетяна Сергіївна про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Адвокат Бровко Руслан Миколайович, в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовною заявою до Лебединської міської ради Сумської області, третя особа приватний нотаріус Висєканцева Тетяна Сергіївна у якій просить: встановити факт родинних відносин між позивачем, як двоюрідною онукою, та її двоюрідною бабою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті двоюрідної баби ОСОБА_2 , терміном у три місяці.

Суд залишає позовну заяву без руху як таку, що подана з порушенням ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві представник просить відстрочити сплату судового збору на підставі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем позивача. Розглянувши подане клопотання, суд відмовляє в його задоволенні з огляду на наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закону України «Про судовий збір».

У клопотанні, розміщеному в позовній заяві, представник позивача не посилається на конкретний пункт ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», обмежившись вказівкою на те, що позивач не має фінансової можливості сплатити судовий збір, що є великим фінансовим тягарем для неї. В контексті наведеного та за відсутності інших посилань, суд розглядає таке клопотання, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону, за якою враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Тобто при вирішенні питання про відстрочення сплати судового збору враховується майновий стан, а саме розмір річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

При цьому, згідно з п. 14.1.54 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України дохід з джерелом їх походження з України - будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України (включаючи виплату (нарахування) винагороди іноземними роботодавцями), її континентальному шельфі, у виключній (морській) економічній зоні, у тому числі, але не виключно, доходи у вигляді: а) процентів, дивідендів, роялті та будь-яких інших пасивних (інвестиційних) доходів, сплачених резидентами України або постійними представництвами нерезидентів в Україні; б) доходів від надання резидентам або нерезидентам в оренду (користування) майна, розташованого в Україні, включаючи рухомий склад транспорту, приписаного до розташованих в Україні портів; в) доходів від продажу рухомого та нерухомого майна, доходів від відчуження корпоративних прав, цінних паперів, у тому числі акцій українських емітентів; г) доходів, отриманих у вигляді внесків та премій на страхування і перестрахування ризиків на території України; ґ) доходів страховиків - резидентів від страхування ризиків страхувальників - резидентів за межами України; д) інших доходів від діяльності, у тому числі пов`язаних з повною або частковою переуступкою прав та обов`язків за угодами про розподіл продукції на митній території України або на територіях, що перебувають під контролем контролюючих органів (у зонах митного контролю, на спеціалізованих ліцензійних митних складах тощо); е) спадщини, подарунків, виграшів, призів; є) заробітної плати, інших виплат та винагород, виплачених відповідно до умов трудового та цивільно-правового договору; ж) доходів від зайняття підприємницькою та незалежною професійною діяльністю; з) доходів від відчуження прав на видобуток та розробку родовищ корисних копалин, мінеральних джерел та інших природних ресурсів.

Відповідно до п. 163.1 ст. 163 Податкового кодексу України об`єктом оподаткування резидента є: загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід; доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання); іноземні доходи - доходи (прибуток), отримані з джерел за межами України.

Однак, жодних доказів на обґрунтування поданого клопотання суду не надано. Відсутні також відомості про доходи позивача, що позбавляє суд можливості вирішити питання про обґрунтованість/необґрунтованість доводів представника про скрутний матеріальний стан ОСОБА_1 в контексті ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Зокрема не надано відомостей із Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми нарахованого та виплаченого ОСОБА_1 доходу за попередній календарний рік до моменту звернення до суду, інших доказів тощо.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя. Судовий збір є обмежувальним заходом, який попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів. Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (справа «Креуз проти Польщі»).

Згідно з п. п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073,60 грн.).

Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви та надати суду докази сплати судового збору за дві вимоги немайнового характеру на суму 2147,20 грн., які необхідно сплатити за наступними реквізитами: отримувач: ГУК Сум.обл/Лебединська МТГ/22030101; код отримувача: 37970404; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); рахунок отримувача: UA0018554; код класифікації доходів бюджету: 22030101;

- або докази на обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору на виконання вимоги даної ухвали.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 185 ЦПК України

у х в а л и в:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Лебединської міської ради Сумської області, третя особа приватний нотаріус Висєканцева Тетяна Сергіївна про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу усунути недоліки поданої заяви у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Роз`яснити позивачу, що у разі неусуненя недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатися неподаною і підлягає поверненню позивачу.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Вадим КОСОЛАП