Справа № 752/1395/19
Провадження № 2-з/752/93/23
У Х В А Л А

09 лютого 2023 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Хоменко В.С., при секретарі Павлюх П.В. розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення зустрічного позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юхневич Тетяна Валеріївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Личина Олена Володимирівна про поділ спільного майна подружжя, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, витребування квартири, визнання права власності на 1/2 частини квартири, витребування транспортного засобу, стягнення компенсації в розмірі 1/2 вартості майна та стягнення грошових коштів та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя,-

встановив:

В провадженні Голосіївського районного суду м. Києва перебуває вищевказана цивільна справа.

07.02.2023 року на адресу суду від представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надійшла заява про забезпечення зустрічного позову у якій просить накласти арешт на частину грошових коштів, що перебувають у володінні ОСОБА_3 у розмірі 7500 (сім тисяч п`ятсот) Євро та 475 000 (чотириста сімдесят п`ять) тисяч гривень.

В обґрунтування заяви про забезпечення зустрічного позову зазначає, що зі змісту зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що предметом поділу спільного сумісного майна подружжя (в порядку стягнення відповідної компенсації) є грошові кошти, які набуті за час шлюбу та задекларовані на ім`я ОСОБА_3 .

Зазначає, що з матеріалів справи з`ясовано, що декларацією про майновий стан ОСОБА_1 за 2017 рік у розділі 12 декларації «грошові активи» за колишньою дружиною останнього - ОСОБА_3 задекларовано грошові кошти у розмірі: 15000 (п`ятнадцять тисяч) Євро та 350 000 (триста п`ятдесят тисячі гривень. Позовні вимоги ОСОБА_1 стосуються стягнення з відповідачки половини грошових коштів від вказаних сум.

Також, позивачем за зустрічним позовом - ОСОБА_1 пред`явлено вимогу про стягнення зі ОСОБА_3 половини вартості одноосібно проданого нею автомобіля ВМW X 6, д.н.з НОМЕР_1 , який відчужений останньою 11.12.2018 р. за 600 000 грн. своєму батьку ОСОБА_6 , проте даний автомобіль був придбаний за час шлюбу, а саме 29.04.2015 р., проте дозволу чи згоди на продаж автомобіля ОСОБА_1 колишній дружині не надавав.

Звертає увагу суду, що позивачка у первісному позові сама вказує, що фактичні шлюбні відносини з чоловіком у неї припинилися з жовтня 2018 року, однак разом з тим, довідавшись про ініціювання ОСОБА_1 процесу розлучення, поспішно та одноособово продала спільний автомобіль.

З урахуванням того, що спільні грошові кошти, які перебувають у володінні ОСОБА_3 є категорією майна, які легко приховати, витратити, іншим чином розпорядитися щоб уникнути їх розподілу, ОСОБА_1 вважає необхідним вжити заходів забезпечення позову, шляхом накладення арешту на частину вказаних грошових коштів, які перебувають у володінні ОСОБА_3 .

Дослідивши заяву про забезпечення зустрічного позову, перевіривши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до ст. 149 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Згідно з п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, таких як реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Перевіривши заяву про забезпечення зустрічного позову, судом встановлено, що представником відповідача ОСОБА_1 не доведені обставини та конкретні причини, з посиланням на докази, які призведуть до неможливості забезпечення виконання рішення у даній справі у разі його задоволення.

При таких обставинах відсутні підстави для задоволення заяви про забезпечення позову.

На підставі наведеного та керуючись стст. 149, 151, 152, 153 ЦПК України, суд

, -

постановив:

в задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення зустрічного позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юхневич Тетяна Валеріївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Личина Олена Володимирівна про поділ спільного майна подружжя, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, витребування квартири, визнання права власності на 1/2 частини квартири, витребування транспортного засобу, стягнення компенсації в розмірі 1/2 вартості майна та стягнення грошових коштів та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення відповідно до вимог, встановлених ст. 353-356 ЦПК України.

Суддя В.С. Хоменко