РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.12.2023 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого - судді Кузнєцова Д.В.,

за участю секретаря с/з - Карпішиної С.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Житомира в особі Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із указаним позовом, в обґрунтування якого зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті якої залишилось майно - квартира АДРЕСА_1 . За змістом позову, єдиним спадкоємцем після смерті спадкодавця є позивач по справі. При зверненні 08.09.2023 року до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Стражник Т.О. позивач отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини. За словами ОСОБА_1 , звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини раніше не мала можливості, оскільки з 2017 року проживає за кордоном, приїхала лише 01.09.2023 року. Крім цього, просить врахувати той факт, що 24.02.2022 року розпочалось повномасштабне вторгнення військ російської федерації на територію України, що також вплинуло на можливість позивача приїхати в Україну раніше.

На підставі викладеного у позовній заяві, ОСОБА_1 просить визначити додатковий строк терміном три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 .

Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцова Д.В. від 18.09.2023 року відкрито провадження у даній цивільній справі, розгляд якої постановлено проводити за правилами загального позовного провадження.

У судове засідання позивач не з`явилася, від її представника - адвоката Янчука М.О. надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

Представник відповідача - Територіальної громади м. Житомира в особі Житомирської міської ради в судове засідання не з`явилася, подала клопотання про розгляд справи без її участі.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши наявні у справі докази дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .

Відповідно до заповіту, посвідченого 24.06.2004 року державним нотаріусом Другої житомирської державної нотаріальної контори Білецькою Н.С. та зареєстрованого в реєстрі за №3-824, ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповіла належну їй квартиру АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 .

На звернення ОСОБА_1 щодо оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Стражник Т.О. надала письмову відповідь про те, що нотаріальну дію з видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом не може бути вчинено у зв`язку з відсутністю заяви про прийняття спадщини у встановленій законом формі та встановлений законом строк від імені ОСОБА_1 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

За змістом ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою та для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч.ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 статті 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

У постанові Верховного Суду від 26 жовтня 2021 року у справі №539/4424/20 (провадження №61-14149св21) суд дійшов висновку про те, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Із матеріалів спадкової справи №194/2021, заведеної приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Стражник Т.О. до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , вбачається, що син померлої ОСОБА_3 від спадщини відмовився. Інших спадкоємців, з огляду на матеріали спадкової справи, немає.

На переконання суду, наведені позивачем обставини та надані на їх підтвердження докази свідчать про поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки перебування за межами України призвело до неможливості подання ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини у строк, передбачений статтею 1270 ЦК України.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Зважаючи на викладені обставини, суд задовольняє позовні вимоги ОСОБА_1 та вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у три місяці.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст. 2-5, 10-13, 76-81, 89, 264, 265, 352, 354 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 - три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Територіальна громада м. Житомира в особі Житомирської міської ради, адреса: м. Житомир, майдан ім. С.П. Корольова, 4/2.

Суддя