Номер провадження: 22-ц/813/2860/23
Справа № 504/2353/15-ц
Головуючий у першій інстанції Барвенко В.К.
Доповідач Погорєлова С. О.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.01.2023 року м. Одеса

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Одеського апеляційного суду у складі:

головуючого судді: Погорєлової С.О.

суддів: Заїкіна А.П., Князюка О.В.

за участю секретаря: Дубрянської Н.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Георгія Володимировича у справі за скаргою Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Південна будівельна компанія» про визнання незаконним та скасування висновку суб`єкту оціночної діяльності Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про вартість об`єкту оцінки від 30 листопада 2021 року, зобов`язання приватного виконавця призначити експертизу для визначення вартості майна боржника, на ухвалу Комінтернівського районного суду Одеської області, постановлену під головуванням судді Барвенко В.К. 02 лютого 2022 року у смт. Доброслав Одеської області, -

встановила:

У грудні 2021 року представник Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Південна будівельна компанія» звернулась до суду першої інстанції зі вказаною скаргою.

На обґрунтування своєї скарги заявник стверджувала, що постановою приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Г.В. від 02.11.2021 року було відкрито виконавче провадження № 67359826 на виконання виконавчого листа, виданого Комінтернівським районним судом Одеської області 01.11.2021 року у справі № 504/2353/15-ц про стягнення з ОК «Житлово будівельний кооператив «Південна будівельна компанія» на користь ОСОБА_2 грошових коштів в сумі 439 360,52 доларів США.

02.11.2021 року виконавцем прийнято дві постанови про арешт майна боржника, однією з яких описано та накладено арешт на все майно боржника (скаржника) у межах суми звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів, - на суму 483 296,57 доларів США та 1 000 грн.

Другою постановою виконавець арештував індивідуально визначені 49 об`єктів нерухомого майна, що належать на праві власності боржнику (скаржнику), з урахуванням основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів, - на суму 483 296,57 доларів США та 1 000 грн.

Постановою приватного виконавця від 29.11.2021 року призначено суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання ФОП ОСОБА_1 для участі у виконавчому провадженні, та доручено останньому надати звіт щодо ринкової вартості описаного майна боржника (скаржника).

Листом від 30.11.2021 року приватний виконавець повідомив боржника (скаржника) про те, що ФОП ОСОБА_1 складений звіт про оцінку майна.

У підсумку виконавець направив до ДП «Prozorro» заяву на примусову реалізацію об`єктів нерухомого майна, щодо яких складений висновок про вартість об`єкту оцінки.

Скаржник вважає дії, вчинені зацікавленими особами, протиправними, оскільки висновок про вартість об`єкту оцінки складений з порушенням вимог закону, а саме - з порушенням пунктів 50, 51, 56 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою КМУ № 1440 від 10.09.2003 року.

Ухвалою Комінтернівського районного суду Одеської області від 02 лютого 2022 року скаргу ОК «ЖБК «Південна будівельна компанія» було задоволено.

Визнано незаконними та скасовано результати визначення вартості та оцінки майна, проведені Приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Парфьоновим Г.В. (на підставі висновків суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_1 про вартість об`єкту оцінки від 30.11.2021 року) у виконавчому провадженні №67359826 з примусового виконання виконавчого листа, виданого Комінтернівським районним судом Одеської області 01.11.2021 року у справі № 504/2353/15-ц, про стягнення з ОК «Житлово будівельний кооператив «Південна будівельна компанія» на користь ОСОБА_2 грошових коштів в сумі 439360,52 доларів США.

Зобов`язано Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Г.В. визначити ринкову вартість арештованого майна ОК «Житлово будівельний кооператив «Південна будівельна компанія» у виконавчому провадженні № 67359826 відповідно до вимог діючого законодавства.

В апеляційній скарзі Приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Парфьонов Г.В. просить ухвалу суду першої інстанції скасувати, та постановити нове судове рішення, яким у задоволенні скарги ОК «Житлово будівельний кооператив «Південна будівельна компанія» відмовити, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що у матеріалах виконавчого провадження наявні повні звіти про експертну грошову оцінку з фотозвітом трьох земельних ділянок, які були зроблені за допомогою технічного обладнання - дрону, та які, в свою чергу, спростовують твердження представника ОК «Житлово будівельний кооператив «Південна будівельна компанія», викладені у скарзі.

Сторони про розгляд справи на 24.01.2023 року були сповіщені належним чином.

23.01.2023 року на адресу Одеського апеляційного суду від представника Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Г.В. надійшло клопотання про розгляд апеляційної скарги за його відсутності.

24.01.2023 року на адресу Одеського апеляційного суду від представника ОСОБА_2 надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності стягувача.

24.01.2023 року на адресу Одеського апеляційного суду від представника ОК «ЖБК «Південна будівельна компанія» надійшла заява про відкладення розгляду справи.

Частиною 2 статті 372 ЦПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Апеляційний суд, з метою дотримання строків розгляду справи, вважає можливим слухати справу за відсутності сторін, які своєчасно і належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши наведені у скарзі доводи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Г.В. підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст. 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення та ухвалення нового судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; порушення судом норм процесуального права; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи.

Згідно зі статтею 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статей 76, 77, 78, 79 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справ, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

За частиною першої статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання виконавчого листа, виданого Комінтернівським районним судом Одеської області 01.11.2021 року у справі № 504/2353/15-ц про стягнення з ОК «Житлово будівельний кооператив «Південна будівельна компанія» на користь ОСОБА_2 грошових коштів в сумі 439 360,52 доларів США, постановою від 02.11.2021 року приватного виконавця Парфьонова Г.В. було відкрито виконавче провадження №67359826.

02.11.2021 року приватним виконавцем прийнято дві постанови про арешт майна боржника, однією з яких описано та накладено арешт на все майно боржника (скаржника) у межах суми звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів, - на суму 483 296,57 доларів США та 1 000 грн.

Іншою постановою приватний виконавець наклав арешт на індивідуально визначені 49 об`єктів нерухомого майна, що належать на праві власності боржнику (скаржнику), з урахуванням основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів, - на суму 483 296,57 доларів США та 1 000 грн.

Постановою приватного виконавця від 29.11.2021 року призначено суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання ФОП ОСОБА_1 для участі у виконавчому провадженні, та доручено останньому надати звіт щодо ринкової вартості описаного майна боржника (скаржника).

Листом від 30.11.2021 року приватний виконавець повідомив боржника (скаржника) про те, що ФОП ОСОБА_1 складений звіт про оцінку майна, та направив боржнику скорочений текст звіту.

Згідно зі статтею 129-1 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

Пунктом 9 частини другої статті 129 Конституції України передбачено, що основними засадами судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення.

Згідно частини першої статті 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.12.2018 року у справі № 904/7326/17 (провадження № 12-197гс18) зазначено, що право сторони виконавчого провадження на звернення зі скаргою до суду пов`язане з порушенням прав такої сторони під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Верховний Суд у постанові від 22.04.2020 року в справі № 641/7824/18 (провадження № 61-10355св19) зазначив, що завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. В порядку судового контролю за виконанням судових рішень такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси сторони виконавчого провадження порушені, а скаржник використовує цивільне судочинство для такого захисту. По своїй суті ініціювання справи щодо судового контролю за виконанням судових рішень не для захисту прав та інтересів є недопустимим.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

У разі незгоди з діями приватного виконавця, пов`язаного з описом та арештом нерухомого майна, або оцінкою арештованого майна, боржник має право оскаржити відповідну постанову приватного виконавця, а також будь-яку іншу постанову виконавця, оцінку майна, тобто процесуальні дії виконавця та залучених ним осіб для участі у виконавчому провадженні, що пов`язані з примусовою реалізацією майна боржника.

На таке оскарження боржник має 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення про такі результати чи дії.

Визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду.

Тому, оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців.

Аналогічний правовий висновок зробила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20.03.2019 року у справі № 821/197/18/4440/16.

При виконанні судових рішень учасники справи мають право оскаржити рішення, дії або бездіяльність органів державної виконавчої служби, їх посадових осіб, виконавців чи приватних виконавців у порядку судового контролю, оскільки виконання судового рішення є завершальною стадією судового розгляду.

Боржник має право оскаржувати рішення, дії або бездіяльність державного виконавця та інших посадових осіб державної виконавчої служби виключно в судовому порядку.

Згідно статті 57 Закону України «Про виконавче провадження», визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна.

Для оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, який проводить свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

У разі, якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно або якщо боржник чи стягувач заперечує проти передачі арештованого майна боржника для реалізації за ціною, визначеною виконавцем, виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна.

Витрати, пов`язані з призначенням суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, несе сторона, яка оспорює вартість майна, визначену державним виконавцем.

Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам.

У разі, якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки, вони мають право подати виконавцю заперечення в десятиденний строк з дня надходження повідомлення.

Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна рекомендованим листом за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим державним виконавцем.

У разі заперечення однією із сторін проти результатів оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, виконавець призначає рецензування звіту про оцінку майна.

У разі незгоди з оцінкою, визначеною за результатами рецензування, сторони мають право оскаржити її в судовому порядку в десятиденний строк з дня отримання відповідного повідомлення.

Частиною третьою статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майновий прав та професійну оціночну діяльність в Україні» встановлено, що акт оцінки майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна, здійсненої суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, звіт про оцінку такого майна додається до акту оцінки майна.

Згідно статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майновий прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами з оцінки майна, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Відповідно до змісту ст. 4 цього Закону, практична діяльність з оцінки майна може здійснюватися виключно суб`єктами оціночної діяльності, якими, відповідно до ст. 5 Закону, є суб`єкти господарювання зареєстровані в установленому порядку фізичні особи суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону.

Згідно ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майновий прав та професійну оціночну діяльність в Україні», висновки про вартість майна зазначаються у звіті про оцінку майна, який є документом, що підтверджує крім визначеної вартості також й виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності.

Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна.

Таким чином, за своєю суттю звіт про оцінку майна є документальним відтворенням проведених суб`єктом оціночної діяльності дій по оцінці майна, які мають відповідати встановленій процедурі.

Матеріалами справи встановлено, що Обслуговуючий кооператив «Житлово будівельний кооператив «Південна будівельна компанія» не погодився з результатами оцінки майна та звернувся з відповідною скаргою безпосередньо до суду.

Приватний виконавець рецензування звіту про оцінку майна не призначав, і відразу передав майно на примусову реалізацію за оцінкою, яка проведена ФОП ОСОБА_1 .

При цьому, згідно з частиною першою статті 13 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» рецензування звіту про оцінку майна здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та інших осіб, які мають заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб`єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до цієї статті мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна).

В свою чергу, Закон України «Про виконавче провадження» не містить обов`язку приватного виконавця здійснювати рецензування звіту про оцінку майна, здійснену суб`єктом оціночної діяльності. Отже, таке рецензування не є обов`язковим.

Вищезазначене узгоджується із правовими висновками викладеними у постановах Верховного Суду від 29.04.2020 року у справі № 826/6706/18 (провадження № К/9901/59534/18) та від 27.08.2020 року у справі № 295/11078/14-ц (провадження № 61-2646св19).

Згідно зі ст.9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», процедура оцінки майна визначається у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом Державного майна України.

Положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Згідно ч. ч. 1, 4 ст. 9 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України. Положення (національні стандарти) оцінки майна повинні містити визначення понять, у тому числі поняття ринкової вартості, принципів оцінки, методичних підходів та особливостей проведення оцінки відповідного майна залежно від мети оцінки, вимоги до змісту звіту про оцінку майна та порядок його рецензування.

Колегія суддів зазначає, що оцінка нерухомого майна має здійснюватися відповідно до Національного стандарту № 2 та з урахуванням Національного стандарту № 1, яким визначено загальні засади проведення такої оцінки.

Так, згідно з пунктом 50 Національного стандарту № 1, проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється, зокрема, ознайомлення з об`єктом оцінки.

Відповідно до пункту 51 Національного стандарту № 1, незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки; ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби).

Разом із цим, відповідно до пункту 56 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» звіт про оцінку майна, у тому числі, має містити письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість.

Незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності:

укладення договору на проведення оцінки, ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки;

ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів;

вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування;

узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів;

складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби).

Пунктом 67 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» встановлено, що рецензія повинна містити висновок про відповідність звіту вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна та про можливість його використання з відповідною метою, у тому числі про достовірність оцінки майна. Звіт класифікується за такими ознаками: звіт повністю відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна; звіт у цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність оцінки; звіт не повною мірою відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, але може використовуватися з метою, визначеною у звіті, після виправлення зазначених недоліків; звіт не відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, є неякісним та (або) непрофесійним і не може бути використаний.

Як вбачається з доданих до апеляційної скарги звітів суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_1 про проведення оцінки майна боржника - земельних ділянок кадастровий номер :02:001:0853, площею 0,2492 га, кадастровий номер :02:001:0854, площею 0,2492 га, кадастровий номер :02:001:0855, площею 0,2136 га, за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно, з/д № НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , - оцінка вказаних об`єктів нерухомості проводилась на підставі наданої документації (постанови про призначення оцінки, виконавчих листів, акту опису та арешту майна, правовстановлюючих документів), а також результатів обстеження об`єктів оцінки в натурі (фотофіксація, фотофіксації земельних ділянок з сайту map.land.gov.ua), із застосуванням методичного підходу, що ґрунтується на зіставленні цін продажу подібних земельних ділянок.

Таким чином, огляд об`єктів нерухомості експертом був проведений за допомогою технічного обладнання - дрону, шляхом їх фотофіксації. При цьому, у звітах експертом відображена повна інформація щодо розташування земельних ділянок, їх характеристик та інженерно-геологічних умов, і вказане не спростовано скаржником ОК «Житлово будівельний кооператив «Південна будівельна компанія».

Крім того, зі звітів суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_1 про проведення оцінки майна боржника - земельних ділянок вбачається, що визначення ринкової вартості земельних ділянок здійснено суб`єктом оціночної діяльності на підставі методичного підходу зіставлення цін продажу подібних земельних ділянок, що відповідає положенням Методики експертної оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 11.10.2002 року №131.

Вказане у повному обсязі спростовує доводи скарги ОК «Житлово будівельний кооператив «Південна будівельна компанія» про те, що суб`єктом оціночної діяльності не проведено порівняльний аналіз ринкової вартості об`єктів оцінки з іншими аналогічними об`єктами.

На підставі викладеного колегія суддів доходить до висновку, що проведення оцінки було здійснено суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_1 на підставі наданої правової документації та результатів обстеження об`єктів оцінки в натурі (фотофіксації за допомогою дрону, фотофіксації земельних ділянок з сайту map.land.gov.ua), що відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, з проведенням аналізу дійсної економічної ситуації та кон`юнктури ринку земельних ділянок, що склалася в районі розташування оцінюваних земельних ділянок.

Доказів існування недоліків, які можуть вплинути на достовірність оцінки, що може мати наслідком реалізацію майна за ціною нижчою, ніж реальна ринкова вартість, скаржником до судів першої та апеляційної інстанцій не надано.

Оскільки доводи скарги Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Південна будівельна компанія» про визнання незаконним та скасування висновку суб`єкту оціночної діяльності ФОП ОСОБА_1 про вартість об`єкту оцінки від 30 листопада 2021 року є необґрунтованими та не знайшли свого підтвердження в процесі розгляду справи, то, відповідно, не підлягають також задоволенню вимоги скаржника про зобов`язання приватного виконавця призначити експертизу для визначення вартості майна боржника.

При викладених обставинах, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції не визначився з характером спірних правовідносин, нормами права, які підлягають застосуванню, що, відповідно, призвело до неправильного вирішення справи, у зв`язку із чим ухвала Комінтернівського районного суду Одеської області від 02 лютого 2022 року підлягає скасуванню із постановленням нового судового рішення про відмову у задоволенні скарги ОК «Житлово будівельний кооператив «Південна будівельна компанія».

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381-384, 390 ЦПК України, колегія суддів, -

постановила:

Апеляційну скаргу Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Георгія Володимировича задовольнити

Ухвалу Комінтернівського районного суду Одеської області від 02 лютого 2022 року - скасувати.

У задоволенні скарги Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Південна будівельна компанія» про визнання незаконним та скасування висновку суб`єкту оціночної діяльності Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про вартість об`єкту оцінки від 30 листопада 2021 року, зобов`язання приватного виконавця призначити експертизу для визначення вартості майна боржника - відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку за правилами ст. 389 ЦПК України.

Повний текст судового рішення складений 31 січня 2023 року.

Головуючий С.О. Погорєлова

Судді А.П. Заїкін

О.В. Князюк