УХВАЛА

про призначення експертизи

та зупинення провадження у справі

02 лютого 2023 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі головуючого - судді Зуєвич Л.Л., розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Києві матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_2 до ОСОБА_3 /далі - ОСОБА_3 / (РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ; адреса, вказана відповідачем: АДРЕСА_3 ) про визнання батьківства,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

13.12.2021 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, датована 09.12.2021, за підписом представника позивача - адвоката Срібного В.А. (діє на підставі ордеру), в якій позивач просить суд:

- визнати ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової карти платника податків: НОМЕР_2 ) батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- внести зміни в актовий запис № 423 від 04 липня 2011 року про народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складений відділом реєстрації актів цивільного стану Ялтинського міського управління юстиції Автономної Республіки Крим, записавши ОСОБА_3 батьком дитини;

В графі «відомості про батька» вказати:

батько: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України, місце проживання: АДРЕСА_3 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.12.2021 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л. Фактично справу передано судді по реєстру 20.12.2021.

Судом в порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача у справі.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 21.12.2021 вказану позовну заяву було залишено без руху та надано строку для виправленні недоліків (сплати судового збору).

20.01.2022 до суду надійшла заява представника позивача про усунення. Відповідна заява передана судді 27.04.2022.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 27.04.2022 вказану позовну заяву прийнято до провадження, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання було призначено на 19.07.2022.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 19.07.2022 підготовче засідання у справі було відкладено на 10.11.2022 з метою належного повідомлення відповідача у справі про розгляд даної справи. При цьому в даній ухвалі було зазначено про звернення позивача до суду з клопотанням про призначення судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи та викладено його зміст. Повідомлено, про розгляд такого клопотання у наступному судовому засіданні.

10.11.2022 до суду надійшов відзив на позовну заяву.

З метою надання строку для підготовки відповідь на відзив 10.11.2022 підготовче засідання було перенесено на 02.02.2023.

02.01.2023 до суду надійшла відповідь на відзив.

У судове засідання, призначене на 02.02.2023 учасники судового провадження та/або їх представники не з`явились.

02.02.2023 до суду надійшла заява представника позивача в якій він просить суд провести підготовче засідання за його відсутності, при цьому вказав, що наполягає на призначенні у справі судово-медичної (молекулярно-генетичної) ДНК-експертизи.

24.01.2023 від відповідача у справі надійшла заява в якій він просить відкласти розгляд справи через його хворобу.

Суд звертає увагу на те, що як видно з відповідного клопотання, відповідачем не надано доказів на підтвердження викладеної в ньому обставини (хвороби), а отже й неможливості з`явитись в судове засідання чи взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд також враховує тривалість розгляду справи, її категорію та строки розгляду згідно ЦПК України (подібна позиція викладена у постанові Верховного Суду у справі 29.04.2022 № 407/05.21 /провадження № 61-12679ав21/).

Також, суд зауважує, що у випадку неможливості особистої участі у судовому засіданні відповідач не був позбавлений можливості направити у судове засідання свого представника.

Суд враховує, що як зазначено у постанові Верховного Суду від 07.07.2022 № 918/539/16 відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Крім того, суд звертає увагу на те, що у даній справі судом явка сторін (в т.ч. відповідача) для особистих пояснень обов`язковою не визнавалась, усі доводи та міркування сторони у справі мають можливість подати до суду в т.ч. шляхом письмових заяв.

Разом з тим, враховується, що ч. 2 ст. 223 ЦПК України передбачено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Відповідних обставин у судовому засіданні 02.02.2023 не встановлено.

Враховуючи все наведене в сукупності, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання відповідача про відкладення судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Клопотання про призначення судової експертизи та його обґрунтування

В матеріалах справи міститься клопотання представника позивача, датоване 18.07.2022, та яке надійшло до суду 18.07.2022, в якому він просить суд та зазначає наступне:

-Призначити у справі №760/33240/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання батьківства, судово-медичну (молекулярно-генетичну) експертизу, проведення якої доручити експертам: Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (04119, м. Київ, вулиця Сім`ї Хохлових, буд, 5);

-На вирішення експертів поставити наступні питання:

1.Чи є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України (реєстраційний номер облікової карти платника податків: НОМЕР_2 ) біологічним батьком малолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Ялта, матір`ю якої є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка м. Ялта (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 )?

2.Яка вірогідність батьківства. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відносно малолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?

-Попередити експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків за ст.ст. 384-385 КК України.

-Покласти на експерта обов`язок визначити день та час проведення експертизи та забезпечити виклик до експертної установи всіх учасників експертизи. У випадках нез`явлення учасників експертизи до експертної установи у визначений експертом день і час, зобов`язати експерта направити суду докази про отримання ними викликів експерта та докази їх ухилення від участі в експертизі.

-Зобов`язати ОСОБА_3 та ОСОБА_1 разом з малолітньою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з`явитися за викликом експертної установи,

-У зв`язку з проведенням судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи зобов`язати ОСОБА_3 та ОСОБА_1 разом з малолітньою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надати експертній установі всі необхідні та відповідні зразки, об`єкти та матеріали.

-Оплату за проведення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи, гарантує позивачка ОСОБА_1 ,

-Після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи, розподілити на загальних підставах, пропорційно задоволеним позовним вимогам.

-Для проведення експертизи направити до Київського науково-дослідного; експертно-криміналістичного центру МВС України матеріали цієї цивільної справи №760/33240/21.

-Провадження у справі № 760/33240/21 зупинити на час проведення експертизи.

В обґрунтування такого клопотання, зокрема, зазначається, що необхідність її призначення пов`язана з повним, всебічним та об`єктивним з`ясуванням обставин, що мають істотне значення для вирішення цієї справи, враховуючи, що для встановлення факту батьківства або для спростування такого факту, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, та приймаючи до уваги, що відповідачем не надані інші висновки експертів з цього самого питання

Мотиви, з яких виходив суд при розгляді клопотання про призначення судової експертизи, та застосовані ним норми права

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Тобто у контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності сторін, вирішальним фактором є те, що подання доказів та доведення перед судом їх переконливості - є обов`язком сторін. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, суд робить висновок про її недоведеність.

Як зауважує Європейський суд з прав людини, принцип процесуальної рівності сторін передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands» від 27.10.1993, заява № 14448/88).

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин ( фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів та показаннями свідків.

Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Разом із тим у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" від 01.06.2006 зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Відповідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручення проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

З урахуванням положень ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд може призначити експертизу для з`ясування обставин справи, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань, суд має право призначити експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Як визначено у ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в цивільному судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

У справі, що є предметом вивчення, предметом спору є визнання батьківства. За змістом відзиву на позов, відповідач вважає позовні вимоги безпідставними з огляду на неподання позивачем доказів походження дитини.

У справі № 399/1029/15-ц Верховний Суд вказав, що експертиза ДНК, або молекулярно-генетична експертиза, призначається у цивільних справах з метою формування доказової бази. Подібний висновок також викладено у постанові Верховного Суду від 16.11.2022 винесеній у справі № 591/6987/20.

Як зазначено, зокрема, у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду від 07.12.2022 у справі № 757/26284/14-ц провадження № 61-12635св21): «Європейський суд з прав людини зауважив, що «в ході національного розгляду суд призначив ДНК-тест з метою вирішення цього спору про батьківство. Тест продемонстрував, що відповідач був батьком дитини з ймовірністю 99,99 відсотків. Суд враховує, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (KALACHEVA v. RUSSIA, № 3451/05, § 34, ЄСПЛ, від 07 травня 2009 року).

Європейський суд з прав людини вказував, що необхідність захисту третіх осіб може виключати можливість змусити їх пройти будь-яке медичне обстеження, а саме ДНК-тест. Зокрема, якщо третьою особою є дитина (див., зокрема: MIKULIC v. CROATIA, № 53176/99, § 64, ЄСПЛ, 07 лютого 2002 року, BAGNIEWSKI v. POLAND, № 28475/14, § 54, ЄСПЛ, 31 травня 2018 року).

У разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні (стаття 109 ЦПК України)».

Враховуючи зазначене, предмет доказування у даній справі, а також те, що обставини цивільних справ з`ясовуються судом на засадах змагальності, суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання позивача про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи, оскільки для вирішення відповідного питання необхідні спеціальні знання у галузі генетики.

Згідно з ч.ч. 4, 5 ст. 106 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Від відповідача у справі пропозицій щодо питань, які слід поставити на розгляд експерта, та щодо експертної установи не надійшло.

Враховуючи предмет позову та обставини справи, суд вважає за доцільне поставити на вирішення судового експерту питання в редакції, викладеній позивачем.

Суд вважає, що визначене позивачем формулювання в цілому відображає питання, без встановлення якого повно та об`єктивне з`ясування відповідної обставини у даній справі буде ускладнено. При цьому для встановлення таких обставин необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право. При цьому суд враховує, що заперечень щодо запропонованого позивачем питання від відповідача не надійшло.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

За умови відсутності пропозицій інших учасників судового процесу щодо експертної установи, суд вважає за можливе доручити проведення експертизи у даній справі експертній установі, запропонованій позивачем - Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України (; 04119, м. Київ, вулиця Сім`ї Хохлових, буд, 5).

У випадку призначення судом експертизи, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі (п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України). В такому разі провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи (п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 125 ЦПК України зупинення провадження у справі зупиняє перебіг процесуальних строків.

Також, суд бере до уваги, що як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 14.08.2019 у справі справа № 509/105/14-ц провадження № 61-13577св18) витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. Тому в ухвалі про призначення експертизи суд вправі зобов`язати відповідну сторону перерахувати, у тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи експертній установі (судовому експерту, який не є працівником державної спеціалізованої установи) (стаття 7 Закону України «Про судову експертизу»). Після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах.

У п.п. 12, 14 ч. 1 ст. 353 ЦПК України законодавець передбачив право оскаржувати в апеляційному порядку окремо від рішення суду ухвали суду першої інстанції про призначення експертизи та зупинення провадження у справі.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 81, 103-104, 139, 252, 253, 260, 353-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи у цивільній справі № 760/33240/21 за позовом ОСОБА_1 в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання батьківства, - задовольнити.

Призначити у справі № 760/33240/21 судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України (04119, м. Київ, вул. Сім`ї Хохлових, 5).

На вирішення експертів поставити наступне питання:

«Чи є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України (РНОКПП: НОМЕР_2 ) біологічним батьком малолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Ялта, матір`ю якої є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка м. Ялта (РНОКПП: НОМЕР_1 )?»

Попередити експерта, що безпосередньо буде проводити дослідження, про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

Про день та час проведення судової молекулярно-генетичної експертизи повідомити позивача - ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ; тел.: НОМЕР_3 ) та відповідача - ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_3 : тел.: НОМЕР_4 ).

Відповідачу ОСОБА_3 та позивачу ОСОБА_1 з дитиною ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) на вимогу експертів з`явитися до Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України (04119, м. Київ, вул. Сім`ї Хохлових, 5) для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 та відповідачу ОСОБА_3 , що відповідно до положень ст. 109 Цивільного процесуального кодексу України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покласти на позивача - ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 )

На час проведення експертизи провадження у справі № 760/33240/21 (провадження № 2/760/12051/21) зупинити.

Ухвалу направити учасникам судового провадження та Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру Міністерства внутрішніх справ України (04119, м. Київ, вул. Сім`ї Хохлових, 5).

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Суддя Л. Л. Зуєвич