Справа № 706/1489/23
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову

25 грудня 2023 року Христинівський районний суд Черкаської області

в складі:

головуючого - судді Олійника М.Ф.,

за участісекретаря судового засідання Самсоненко А.П.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, в якій просив зупинити проведення Державним підприємством «СЕТАМ» реалізацію лота № 534609 з примусової реалізації трикімнатної квартири загальною площею 58,9 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , до розгляду даної справи по суті.

В обґрунтування заяви покликався на такі обставини.

Він має намір та зобов`язується протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову пред`явити позов до ОСОБА_2 , приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Недоступа Дмитра Миколайовича, третя особа: ДП "СЕТАМ", про визнання електронних торгів такими, що відбуваються з порушенням норм чинного законодавства. На даний час існують обставини, які свідчать про те, що невжиття заходів забезпечення позову може зробити неможливим виконання рішення суду. 20.12.2023 він дізнався, що в системі електронних торгів арештованим майном "СЕТАМ" продається цікаве для нього майно, а саме: трикімнатна квартира загальною площею 58,9 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (лот № 534509). По лоту № 534509 організатором торгів є ДП "СЕТАМ", продавцем - приватний виконавець виконавчого округу Черкаської області Недоступ Д.М., зберігачем майна - ОСОБА_2 . З метою покупки вказаного майна він зареєструвався в системі "СЕТАМ" для участі в електронних торгах по вказаному лоту як учасник під номером 6. Ознайомитися з виставленим на продаж майном можна було б у зберігача - ОСОБА_2 за номером телефону НОМЕР_1 , але як він дізнався, цей номер телефону офіційно зареєстрований за приватним виконавцем ОСОБА_3 22.12.2023 з метою ознайомлення з вказаним лотом він подзвонив до відповідача ОСОБА_2 (зберігач майна) по вказаному на сайті «СЕТАМ» телефону, але всупереч його сподіванням на телефонний дзвінок ніхто не відповів. Після цього він зателефонував до Черкаської філії ДП «СЕТАМ» для того, щоб уточнити інформацію по телефонам зберігача, де йому повідомили, що телефон зберігача є правильним, оскільки цей номер їм передав приватний виконавець, а щодо ознайомлення з майном вони допомогти йому не зможуть, оскільки вони не є зберігачем вказаного майна. Після цього він повторно зателефонував до відповідача ОСОБА_2 , але як з`ясувалося, номер телефону зберігача майна ( НОМЕР_2 ) збігається з номером телефону другого відповідача ( НОМЕР_2 ) - приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Недоступа Д.М. Він розповів йому ситуацію, що склалась, на що приватний виконавець йому відповів, що також допомогти ні чим мені не зможе, оскільки він знаходиться в м. Черкаси, а майно, яке виставлене на торги - в м. Умані, і запропонував самостійно знайти номер телефону зберігача. Біля дев`ятої години ранку 2023, з метою ознайомлення з майном, він прибув за адресою: АДРЕСА_1 , де відповідно до інформації «СЕТАМ» знаходиться майно, виставлене на торги, і також не зміг потрапити у квартиру. Таким чином, склалась така ситуація, що він повинен заплатити грошові кошти за майно, яке не може оглянути, а на сайті «СЕТАМ» всупереч нормам чинного законодавства та Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів знаходиться обмежена інформація про лот. Інформація про лот № 534509, яка розміщена на сайті «СЕТАМ», та діяльність відповідачів не дають йому можливості як потенційному покупцю належно ознайомитися з об`єктом продажу та прийняти рішення про його придбання. В той же час торги призначені на 25.12.2023. Тобто рішення про придбання об`єкту продажу йому необхідно прийняти до 25.12.2023. Якщо він цього не зробить, то аукціон відбудеться без нього та він втратить можливість придбати майно. Якщо ж він придбає майно, то воно може виявитися не таким, як він його собі уявляв, але повернення назад своїх коштів буде майже неможливим. В даному випадку невжиття заходів забезпечення позову у вигляді заборони третій особі проведення аукціону з примусової реалізації трикімнатної квартири, загальною площею 58,9 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , може істотно ускладнити поновлення моїх порушених прав, за захистом яких він має намір звернутися до суду.

ОСОБА_2 подав до суду заперечення на заяву про забезпечення позову, в якій просив суд врахувати позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 05.10.2022 у справі № 705/3587/21 та відмовити у задоволенні заяви про забезпечення позову. У запереченні вказав, , що в Уманському міськрайонному суді Черкаської області розглядались справи: 1. № 705/4326/23, у якій заявник просив забезпечити позов шляхом зупинення продажу (реалізацію в рамках виконавчого провадження) арештованого майна, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_1 (боржник - ОСОБА_4 , стягувач - ОСОБА_2 ); 2. № 705/4193/23, у якій заявник просив забезпечити позов шляхом зупинення продажу (реалізацію в рамках виконавчого провадження) арештованого майна, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_1 (боржник - ОСОБА_4 , стягувач - ОСОБА_2 ). В рамках вказаних справ Уманський міськрайонний суд Черкаської області відмовив заявникам у задоволенні заяв про забезпечення позову шляхом зупинення реалізації в рамках виконавчого провадження арештованого майна боржника ОСОБА_4 . Крім того, Верховний Суд постановою від 05.10.2022 у справі № 705/3587/21 (боржник - ОСОБА_4 , стягувач - ОСОБА_2 ) рішення судів апеляційної та першої інстанції скасував та відмовив у задоволенні заяви ОСОБА_5 про забезпечення позову шляхом зупинення продажу арештованого майна. В обґрунтування своєї позиції Верховний Суд зазначив, що суди попередніх інстанцій не взяли до уваги і інтереси інших осіб, а саме, стягувача за іншим виконавчим провадженням. Верховний суд вважає, що задоволення заяви ОСОБА_5 про забезпечення позову шляхом зупинення продажу арештованого майна - квартири, а саме, зупинення продажу арештованого майна, призведе до зупинення виконання рішення суду, що є недопустимим. Тобто, в усіх вказаних справах, в тому числі у справі № 706/1489/23, незмінними ознаками є: боржник - ОСОБА_4 , стягувач - ОСОБА_2 , та спроби заявників зупинити реалізацію в рамках виконавчого провадження арештованого майна боржника.

Дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову, суд вважає, що у задоволенні заяви про забезпечення позову необхідно відмовити повністю з таких підстав.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову; забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Тобто, законодавець вказує лише на можливість, а не обов`язок суду забезпечити позов, при чому відповідно до вимог законодавства це можливо за умови, що з матеріалів справи чи з самої заяви вбачається, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання можливого рішення суду.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов може бути забезпечено зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття

з нього арешту.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Згідно з ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

При оцінці зазначеної співмірності слід ураховувати безпосередній зв`язок заяви про забезпечення позову з предметом позову, співвідношення заявленій вимозі, необхідність вжиття забезпечувальних заходів їхній меті.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605цс16 від 25.05.2016, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Метою забезпечення позову, згідно з вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Вказані заходи не стосуються інших можливих подальших наслідків, що можуть виникнути внаслідок задоволення позовних вимог.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведе до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

При цьому цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Свою заяву ОСОБА_1 обґрунтовує лише тим, що інформація про лот № 534509, яка розміщена на офіційному сайті «СЕТАМ», та діяльність відповідачів не дають йому можливості як потенційному покупцю належно ознайомитися з об`єктом продажу та прийняти рішення про його придбання. На його думку, невжиття заходів забезпечення позову у вигляді зупинення проведення третьою особою реалізації лоту № 534509 з примусової реалізації трикімнатної квартири, загальною площею 58,9 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , може зробити неможливим виконання рішення суду, істотно ускладнити поновлення його порушених прав, за захистом яких він має намір звернутися до суду.

Суд вважає, що підстави для вжиття заходів забезпечення позову у даному випадку відсутні.

Суд у разі ухвалення рішення, яке обмежує процесуальні права учасника справи (вирішуючи питання про забезпечення), має врахувати, що таке обмеження повинно бути дійсно необхідним та ефективним для забезпечення виконання рішення в майбутньому, з однієї сторони, але не повинно тягнути за собою невиправданих обтяжень для осіб, процесуальні права яких обмежуються, з іншої сторони.

Оцінюючи ризики можливого невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду, співмірність вказаного заходу забезпечення позову з предметом можливого позову, а також ймовірність порушення законних прав та інтересів заявника у справі в разі невжиття забезпечення позову, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 не містить доводів стосовно того, як саме невжиття вказаного вище заходу забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання можливого рішення суду про визнання електронних торгів такими, що відбуваються з порушенням норм чинного законодавства, а також заявником не надано доказів, які б свідчили про очевидний та об`єктивний характер порушення його прав чи інтересів в разі незабезпечення позову шляхом зупинення проведення третьою особою реалізації лоту № 534509 з примусової реалізації трикімнатної квартири, загальною площею 58,9 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , до пред`явлення позову.

Саме лише посилання у заяві про забезпечення позову на потенційну можливість щодо створення умов, при яких ефективний захист буде ускладнений, виконання можливого рішення суду унеможливлене, без наведення відповідного обґрунтування та підтвердження доказами, не є достатньою підставою для задоволення заяви про забезпечення позову.

Водночас забезпечення позову шляхом зупинення проведення реалізації лоту порушить права інших осіб, зокрема, зазначеного у заяві про забезпечення позову відповідачем ОСОБА_2 .

Суд також вважає, що недопустимо забезпечувати позов шляхом зупинення виконання судового рішення, що набрало законної сили (пункт 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»).

У заяві про забезпечення позову заявником не доведено, що права заявника можуть бути порушені у разі невжиття заходів забезпечення позову, а невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання можливого рішення суду, тому у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову необхідно відмовити повністю.

Керуючись ст. 149-153, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити повністю.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду через Христинівський районний суд Черкаської області шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали апеляційної скарги.

Повний текст ухвали складений 27 грудня 2023 року.

Суддя М. Ф. Олійник