Провадження № 2/752/1663/23
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

06.12.2023 року Голосіївський районний суд міста Києва

у складі: головуючого по справі судді - Мазура Ю.Ю.,

секретаря - Луценко А.В.,

за участю сторін:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача -1 - Лазебної В.І.,

представника відповідача-2 - Дикого О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за ОСОБА_1 до Держави України в особі Міністерства юстиції України, Офіс Генерального прокурора про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями та рішеннями органів досудового слідства і прокуратури, -

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2021 року позивач ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 , звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва із позовом до Держави України в особі Міністерства юстиції України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями та рішеннями органів досудового слідства і прокуратури, в якому просить: стягнути з Держави Україна шляхом списання коштів з Єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 моральну шкоду, завдану незаконними діями рішеннями органів досудового слідства і прокуратури у розмірі 1440 (одна тисяча чотириста сорок) мінімальних заробітних плат, що на дату подання цієї позовної заяви становить 8640000,00 (вісім мільйонів шістсот сорок тисяч) грн. 00 коп.

Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що позивач у період з 30.09.2014 по 30.07.2018, тобто 46 місяців незаконно притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення особливо тяжкого злочину, відповідальність за яке передбачала покарання на строк до дванадцяти років позбавлення волі з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю, з конфіскацією майна, тобто перебував під слідством, внаслідок дій органу досудового розслідування та прокуратури. Зазначає, що вказані незаконні дії та рішення органів досудового слідства і прокуратури впливали на душевний стан позивача, змушували його нервувати, створювали позивачу дискомфорт, порушували його звичайний уклад життя, а отже призвели до позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, та інших негативних наслідків морального характеру, що в цілому є моральною шкодою.

Враховуючи викладене, позивач просить стягнути з Держави Україна шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України на користь позивача моральну шкоду, завдану незаконними діями та рішеннями органів досудового слідства і прокуратури, у розмірі 1440 мінімальних заробітних плат, що на дату подання цієї позовної заяви складає 8640000,00 грн.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 01.11.2021 відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання о 10 год. 45 хв. 01.12.2021 в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Міністерства юстиції України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями та рішеннями органів досудового слідства і прокуратури.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 01.12.2021 клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про призначення судової психологічної експертизи в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Міністерства юстиції України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями та рішеннями органів досудового слідства і прокуратури - задоволено. Призначено у справі № 752/26388/21 за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Міністерства юстиції України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями та рішеннями органів досудового слідства і прокуратури, судову психологічну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6).

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 15.02.2022 клопотання директора Київського науково-дослідного інституту Олександра Рувіна про погодження більш розумного строку проведення експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Міністерства юстиції України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями та рішеннями органів досудового слідства і прокуратури - задоволено. Погоджено фахівцям Київського науково-дослідного інституту судових експертиз строк понад 90 календарних днів для проведення судової психологічної експертизи у цивільній справі №752/26388/21 за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Міністерства юстиції України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями та рішеннями органів досудового слідства і прокуратури.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 23.02.2023 залучено в якості співвідповідача Офіс Генерального прокурора (, місцезнаходження: м. Київ, вул. Різницька, 13/15) до участі у розгляді цивільної справи № 752/26388/21 за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Міністерства юстиції України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями та рішеннями органів досудового слідства і прокуратури.

У травні 2023 позивач звернувся до суду із заявою про зміну розміру позовних вимог, в якій просив стягнути з Держави Україна шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України на користь позивача моральну шкоду, завдану незаконними діями та рішеннями органів досудового слідства і прокуратури, у розмірі 9430742,00,00 грн.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 06.09.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Міністерства юстиції України, Офіс Генерального прокурора про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями та рішеннями органів досудового слідства і прокуратури, до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні позивач та його представник просили задовольнити позовні вимоги у повному обсязі з урахуванням заяви про зміну розміру позовних вимог

Представник відповідача-1 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав викладених у відзиві.

Представник відповідача-2 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, з підстав викладених у відзиві.

Суд, заслухавши позивача, представника позивача, представника відповідача-1, представника відповідача-2, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, всебічно та об`єктивно встановивши обставини справи, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що слідчими головного управління Генеральної прокуратури України розслідувалось кримінальне провадження № 00000838 зареєстроване в Єдиному реєстрі судових рішень 14.08.2014 за ознаками злочину, за підозрою ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191 КК України.

29.09.2014 за місцем фактичного проживання ОСОБА_1 , а також в його автомобілі на підставі ухвал слідчого судді Печерського районного суду м. Києва було проведено обшуки, за результатами яких, були вилучені особисті речі та цінності, а тому числі і грошові кошти в сумі 817700 доларів США, 68985 Євро, 9730 фунтів стерлінгів, 50000 грн.

У рамках розслідування цього кримінального провадження, 29.09.2014 ОСОБА_1 був затриманий за підозрою у вчиненні злочину та в цей же день йому було вручено повідомлення про підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191 КК України.

02.10.2014 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва було відмовлено у клопотанні про обрання ОСОБА_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 365400 грн. з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

03.10.2014 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва накладено арешт на майно ОСОБА_1 , а саме на грошові кошти в сумі у розмірі 12670 Євро, 10460 Євро, 45855 Євро, 330000 доларів США, 487700 доларів США, 9730 фунтів стерлінгів, 50000 грн.

Процесуальним керівником у кримінальному провадженні - старшим групи прокурорів Ковальською О.В. 30.07.2018 винесено постанову про закриття кримінального провадження № 0000838 від 14.08.2014 за підозрою вказаних осіб на підставі п. 3 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з не встановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи в суді і вичерпанні можливості їх отримати.

30.07.2018 прокурор першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих ГСУ Ковальська О.В. винесла постанову про закриття кримінального провадження № 0000838 від 14.08.2014 за підозрою ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191 КК України, на підставі п. 3 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з не встановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи в суді в вичерпанням можливості їх отримати, а також скасовано дію запобіжного заходу.

У відповідності до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ст. 56 Конституції України встановлено, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування майнової шкоди і відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Згідно з п. 2 ч.2 ст. 1167 ЦК України, якщо шкоди завдано фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт, то моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала.

Статтею 1173 ЦК України встановлено, що шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією або бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування, незалежно від вини цих органів

Згідно з ст. 1176 ЦК України шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду.

Порядок відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу дізнання, попереднього (досудового) слідства прокуратури або суду, встановлюється законом.

Положеннями ст. 1 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» визначено, встановлено, що відповідно до положень цього Закону підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян. Завдана шкода відшкодовується в повному обсязі незалежно від вини посадових осіб органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 2 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим законом, виникає у випадку постановлення виправдувального вироку суду.

Відповідно до ст. 3 Закону України у наведених в статті 1 цього Закону випадках громадянинові відшкодовуються (повертаються): моральна шкода (пункт 5).

Статтею 4 Закону України встановлено, що відшкодування шкоди у випадках, передбачених пунктами 1, 3, 4 і 5 статті 3 цього Закону, провадиться за рахунок коштів державного бюджету. Розмір сум, які передбачені пунктом 1 статті 3 цього Закону і підлягають відшкодуванню, визначається з урахуванням заробітку, не одержаного громадянином за час відсторонення від роботи (посади), за час відбування кримінального покарання чи виправних робіт як адміністративного стягнення. Відшкодування моральної шкоди провадиться у разі, коли незаконні дії органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду завдали моральної втрати громадянинові, призвели до порушення його нормальних життєвих зв`язків, вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру.

Як встановлено судом, позивачем було отримано Висновок за результатами психологічного дослідження № 94 від 02.07.2019, відповідно до змісту якого, спеціалістом в галузі психологічних досліджень Ірхіним Ю.Б. встановлено: 1. Події досудового розслідування кримінального провадження № 00000838 за підозрою ОСОБА_1 у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191 КК України, яке тривало 46 місяців, були значно психотравмуючими для нього ( ОСОБА_1 ); 2. ОСОБА_1 завдано суттєвих і значних страждань (моральної шкоди) внаслідок незаконного перебування під слідством та судом, а саме: незаконного притягнення його до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання разом із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а також незаконного арешту всього майна ОСОБА_1 у кримінальному провадженні № 00000838, що тривало 46 місяців. 2.1. Орієнтовний розмір грошової компенсації за завдані страждання (моральну шкоду) ОСОБА_1 складає 1440 мінімальних заробітних плат, установлених на момент розгляду справи судом.

Як вбачається з висновку експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Тетяни Тамакової № 1455/22-61 від 26.09.2022 за результатами проведення судової психологічної експертизи у цивільній справі № 752/26388/21 встановлено наступне: 1. Події досудового розслідування кримінального провадження № 00000838 за підозрою ОСОБА_1 у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191 КК України, були психотравмуючими для нього ( ОСОБА_1 ); 2. ОСОБА_1 завдано страждань (моральної шкоди) внаслідок незаконного перебування під слідством та судом, а саме: незаконного притягнення його до кримінальної відповідальності, незаконного затримання та застосування запобіжного заходу у вигляді застави разом із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а також незаконного арешту всього майна ОСОБА_1 у кримінальному провадженні № 00000838. Орієнтовний розмір грошової компенсації за завдані страждання (моральну шкоду) ОСОБА_1 складає 1440 мінімальних заробітних плат, установлених на момент розгляду справи судом.

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 11.02.2020 у справі № 752/19260/19 частково задоволено позов ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями та рішеннями органів досудового слідства і прокуратури. Стягнуто з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 217258,00 грн. на відшкодування моральної шкоди.

Постановою Київського апеляційного суду від 03.09.2020 рішення Голосіївського районного суду м. Києва 11.02.2020 у справі № 752/19260/19 залишено без змін.

Частиною 4 статті 82 ЦПК України встановлено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ст. 13 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» розмір моральної шкоди визначається з урахуванням обставин справи в межах, встановлених цивільним законодавством. Відшкодування моральної шкоди за час перебування під слідством чи судом провадиться виходячи з розміру не менше одного мінімального розміру заробітної плати за кожен місяць перебування під слідством чи судом.

Положеннями ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» установлено у 2023 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 1 січня - 6700,00 грн.

При визначенні періоду перебування позивача під слідством і судом, суд враховує положення п. 14 ч. 1 ст. 3 КПК України, згідно якого притягнення до кримінальної відповідальності - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 132/1436/17.

З аналізу практики ЄСПЛ щодо тлумачення положення «розумний строк» вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ і було б неприродно встановлювати один строк у конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин (рішення у справі «Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства»).

У розумінні ЄСПЛ для визначення того, чи була тривалість певного строку розумною, передусім встановлюється початок цього строку та його закінчення. Строк, який слід брати до уваги у зазначеному відношенні, охоплює весь період провадження.

У кримінальному провадженні відлік часу, на думку ЄСПЛ, починається з моменту висунення обвинувачення в широкому розумінні цих слів. Тобто сюди включається й арешт, і початок слідства, коли особу притягують як підозрювану, і повідомлення про кримінальне переслідування, й «інші дії, що мають на увазі схожі твердження і що істотно впливають на становище підозрюваного» (справа «Екле проти ФРН»). У п. 253 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» йдеться: «Суд зазначає, що момент, з якого ст. 6 починає застосовуватись до «кримінальних» питань, залежить від обставин справи. Провідне місце, яке займає в демократичному суспільстві право на справедливий судовий розгляд, спонукає Суд віддавати перевагу «сутнісній», а не «формальній» концепції «обвинувачення», про яке йдеться у п. 1 ст. 6 (див. п. 62 рішення ЄСПЛ від 18.01.2007 року у справі «Шубінський проти Словенії»)».

Пунктом 9 постанови ПВСУ від 31.03.1995 № 4 передбачено, що розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних, тощо) та з урахуванням інших обставин.

Згідно ч. 3 ст. 23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди. Якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

При цьому, розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більше аніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен призводити до її збагачення.

Тобто, фактично позивач перебував під слідством/судом з 30.09.2014 по 30.07.2018 (46 місяців), а тому суд вважає, що при встановлення наявності завданої моральної шкоди та необхідності її відшкодування, то розрахунок має бути проведено відповідно до ст. 13 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» та відповідно сума відшкодування становитиме 9648000,00 грн (46 місяців х 6700,00 грн).

Відповідно до роз`яснення Пленуму Верховного Суду України /п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної /немайнової/ шкоди» (далі постанови Пленуму ВСУ) моральна шкода може полягати, зокрема, у моральних переживаннях у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

У пункті 14 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що розмір моральної шкоди в цих випадках визначається з урахуванням обставин справи, але за час незаконного перебування громадянина під слідством чи судом він має бути не меншим однієї мінімальної заробітної плати за кожен місяць перебування під слідством або судом.

Таким чином, позивачу було завдано моральну /немайнову/ шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, яких він зазнав у зв`язку з незаконним притягнення до кримінальної відповідальності.

Відповідно до п.9 постанови Пленуму ВСУ у випадках, коли межі відшкодування моральної шкоди визначаються у кратному співвідношенні з мінімальним розміром заробітної плати чи неоподатковуваним мінімумом доходів громадян, суд при вирішенні цього питання має виходити з такого розміру мінімальної заробітної плати чи неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, що діють на час розгляду справи.

Зважаючи на ці обставини суд, приходить до висновку, що враховуючи наведені факти та правові аргументи, відповідно до змісту зазначених висновків експертних досліджень на користь позивача з Державного бюджету підлягає стягненню моральна шкода у розмірі (9648000,00 грн. - 217258,00 грн.) = 9430742,00 грн.

Відшкодування шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою за рахунок коштів державного бюджету відповідно до Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845.

Статтею 25 Бюджетного кодексу України встановлено, що Казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду. Відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою у порядку, визначеному законом.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 43 Бюджетного кодексу України Державна казначейська служба України, забезпечує казначейське обслуговування бюджетних коштів на основі ведення єдиного казначейського рахунку, відкритого у Національному банку України.

Згідно з ст. 44 Бюджетного кодексу України державний бюджет України виконується за розписом, який затверджується Міністром фінансів України відповідно до бюджетних призначень у місячний строк з дня прийняття закону про Державний бюджет України. Міністерство фінансів України протягом бюджетного періоду забезпечує відповідність розпису Державного бюджету України встановленим бюджетним призначенням, а також відповідність розподілу бюджетних асигнувань головним розпорядникам бюджетних коштів за загальним фондом державного бюджету за визначеними цим розписом періодами року відповідному прогнозу надходжень загального фонду державного бюджету протягом бюджетного періоду.

Зважаючи на викладене, беручи до уваги те, що внаслідок незаконних дій органів досудового розслідування, які погоджені службовими особами прокуратури міста Києва позивачу спричинено моральну шкоду, спричинена шкода перебуває в причинному зв`язку з неправомірними діями органів досудового розслідування і прокуратури, суд, приходить до висновку, що з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 слід стягнути 9430742,00 грн. моральної шкоди.

Судові витрати слід віднести на рахунок держави.

Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Держави України в особі Міністерства юстиції України, Офіс Генерального прокурора про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями та рішеннями органів досудового слідства і прокуратури -задовольнити.

Стягнувши з Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби України (місцезнаходження: 01601 м. Київ, вул. Бастіонна 6, ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) моральну шкоду, завдану незаконними діями та рішеннями органів досудового слідства і прокуратури у розмірі 9430742 (дев`ять мільйонів чотириста тридцять тисяч сімсот сорок дві) грн. 00 коп.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.Ю. Мазур