Провадження № 2/752/1514/23
У Х В А Л А

Іменем України

16.11.2023 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Колдіної О.О.

з участю секретаря Ящука Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності на частину будинку,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ОСОБА_6 звернулись до суду з позовом до Київської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 про визнання права власності на частину будинку.

06.09.2021 р. на підставі ухвали Голосіївського районного суду м.Києва відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження. Відповідачам встановлено строк для подання відзиву.

12.01.2022 р., 14.12.2022 р. судом постановлені ухвали про витребування доказів.

04.05.2023 р. до участі у справі в якості правонаступника позивача ОСОБА_6 залучено - ОСОБА_2 .

03.07.2023 р. до участі у справі в якості правонаступника відповідача ОСОБА_7 залучено ОСОБА_4 .

Як встановлено судом, ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно отриманої судом інформації з Київського державного нотаріального архіву спадкові справи після смерті ОСОБА_5 , ОСОБА_3 до архіву не передавались.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.

Згідно з частиною 1 статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Зі змісту частини 1 статті 55 ЦПК України вбачається, що дана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі. Тобто правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ЦПК України шляхом залучення правонаступника, лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачі ОСОБА_5 та ОСОБА_3 померли задовго до відкриття провадження у справі, їх цивільна правоздатність і дієздатність припинились до вирішення питання про відкриття провадження у справі. Спадкові справі після їх смерті не заводились.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Натомість, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю, після відкриття провадження у справі.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

За вказаних обставин, відкриття провадження у цивільній справі за відсутності у відповідача цивільної процесуальної дієздатності свідчить про неправомірність виникнення цивільного процесу, тобто, що провадження по даній справі не підлягало відкриттю і справа за позовом до померлого відповідача не підлягає розгляду у суді в порядку цивільного судочинства.

Як зазначено у Постанові Об`єднаної палати Касаційного Верховного суду від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16, провадження № 61-33766 сво18 (позов до померлої особи) якщо позов пред`явлено до померлої особи, то відповідно до пункту 1 частини першої статті 205 ЦПК України ( в редакції 2004 року), відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України ( в діючій редакції), суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Системний аналіз вказаних норм права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 ЦК України та частини другої статті 48 чинного ЦПК України, дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі має бути живим. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 чинного ЦПК України, пункт 1 частини першої статті 205 ЦПК України 2004 року).

Тобто за наявності підстав, визначених пунктами 1-8 частини першої статті 255 ЦПК України, незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі-спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Зважаючи на викладене, суд на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України приходить до висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі в частині вимог до ОСОБА_5 , ОСОБА_3 .

Керуючись п.1 ч. 1ст. 255 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності на частину будинку в частині позовних вимог до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 закрити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя