Справа № 201/5766/22
Провадження №2-п/201/44/2022
УХВАЛА

про повернення заяви про перегляд заочного рішення суду

20 січня 2023 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого судді Наумової О.С., за участю секретаря судового засідання Моренко Д.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_4 , ОСОБА_5 (третя особа - ОСОБА_6 ) про розірвання договору оренди житлового приміщення та усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 07 листопада 2022 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_4 , ОСОБА_5 (третя особа - ОСОБА_6 ) про розірвання договору оренди житлового приміщення та усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення.

19 грудня 2022 року звернувся до суду позивач ОСОБА_1 із заявою про перегляд заочного рішення. На думку заявника, рішення ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, що є підставою для скасування зазначеного рішення. Просив суд поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, скасувати заочне рішення, призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Представник ОСОБА_1 адвокат Рижик Р.О. (діє на підставі ордера серії АЕ № 1058693 від 30.09.2022р.) надав до суду заяву, в якій просив розглянути заяву про перегляд заочного рішення без його участі та без фіксування судового процесу технічними засобами. Заяву просив задовольнити.

Представник ОСОБА_2 адвокат Нижник А.А. (діє на підставі ордера серії АЕ № 1134653 від 21.12.2022р.) подала через «Електронний суд» клопотання, в якому просила відкласти судове засідання на іншу дату, у зв`язку з її перебуванням на лікарняному та неможливістю прибуття у судове засідання.

Представник ОСОБА_6 адвокат Сорока Т.В. (діє на підставі ордера серії АЕ № 1148186 від 27.12.2022р.) надала до суду заяву, в якій просила провести судове засідання, призначене на 20.01.2023р. про перегляд заочного рішення в її відсутності та без фіксування судового процесу технічними засобами. Заяви ОСОБА_7 та ОСОБА_6 підтримала у повному обсязі та просила задовольнити, скасувавши заочне рішення від 07.11.2022р., та призначити справу до розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду справи.

Вивчивши матеріали вищезазначеної цивільної справи, заяву позивача, суд вважає, що заява підлягає поверненню особі, яка її подала з наступних підстав.

Згідно з частиною першою статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Частиною першою статті 282 ЦПК України передбачено, що за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.

Відповідно до частини першої статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (частина четверта статті 287 ЦПК України).

Частинами другою та третьою статті 288 ЦПК України передбачено, що позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Тлумачення статей 284, 287, 288 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що ЦПК України передбачає дві форми перегляду заочного рішення: загальну (перегляд в апеляційному порядку) та спеціальну (перегляд судом, який виніс заочне рішення, за заявою відповідача). При цьому апеляційну скаргу можуть подати сторони (відповідач лише у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення) та інші особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обов`язки.

Таким чином, процесуальним законом визначено спеціальний порядок перегляду заочного рішення, який проводиться судом, що його ухвалив, лише за письмовою заявою відповідача, і це є лише його персоніфікованим правом.

Така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25 березня 2019 року у справі № 462/3542/16-ц (провадження № 61-7677св18), від 12 червня 2019 року у справі № 308/8618/17 (провадження № 61-23208св18), від 05 лютого 2020 року у справі № 369/1534/18 (провадження № 61-47851св18), від 08 квітня 2020 року у справі № 488/3949/16-ц (провадження № 61-3498св20), від 22 липня 2020 року у справі № 760/13894/14-ц (провадження № 61-19413св19), на які, зокрема, як на підставу касаційного оскарження, посилається прокурор.

Відповідно до ч. 8 ст. 285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається, зокрема у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За змістом статті 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Реалізація права особи на судовий захист здійснюється, зокрема шляхом оскарження судових рішень у судах апеляційної інстанції, оскільки перегляд таких рішень в апеляційному порядку гарантує відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів особи. За правовим висновком, сформульованим Конституційним Судом України, правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 мотивувальної частини рішення від 30 січня 2003 року у справі № 3-рп/2003). Отже, право на апеляційне оскарження судових рішень в контексті положень частин першої та другої статті 55, пункту 8 частини третьої статті 129 Конституції України є складовою права кожного на звернення до суду.

Так, позивачем невірно обрано спосіб захисту свого права на оскарження заочного рішення суду шляхом подання заяви про його перегляд, оскільки правом звернення до суду з такою заявою про перегляд заочного рішення суду наділений лише відповідач по справі. Позивач, у разі незгоди з винесеним судом першої інстанції рішенням, має право на його апеляційне оскарження шляхом подання апеляційної скарги.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 185, 280, 282, 284,287, 288ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_4 , ОСОБА_5 (третя особа - ОСОБА_6 ) про розірвання договору оренди житлового приміщення та усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення, - повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України.

Суддя О.С. Наумова