ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1999/22
провадження № 2/753/1091/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2023 року Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Мицик Ю.С.,

при секретарях: Осадчуку С.В., Мелещенковій А.С., Власенку Д.А.,

за участю

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про встановлення порядку користування квартирою,

встановив:

ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_4 (далі - позивач) звернулась до суду з позовом до ОСОБА_5 (далі - відповідач) та просила встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , виділивши в користування: ОСОБА_1 та ОСОБА_4 кімнату площею 16,3 кв.м., а ОСОБА_5 кімнату площею 10,8 кв.м., залишивши у спільному користуванні приміщення: кухні, санвузлу, санвузлу, коридору, передпокою та лоджії.

Свої вимоги мотивує тим, що сторони є співвласниками квартири АДРЕСА_1 , зокрема ОСОБА_1 та ОСОБА_4 належить по 1/4 частці, а ОСОБА_5 1/2 частка вказаної квартири. Оскільки між співвласниками квартири не досягнуто взаємної згоди на здійснення права спільної часткової власності та щодо порядку користування квартирою, враховуючи наявність конфліктних відносин із відповідачем, позивач була змушена звернутися до суду з даним позовом для захисту своїх прав та прав малолітнього ОСОБА_4 , опікуном якого вона є.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 16.02.2022 позов залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позову.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 06.06.2022 відкрито провадження у даній справі та постановлено провести розгляд даної справи в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 12.09.2022, яку залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 11.10.2023 відмовлено в задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_5 - адвоката Сидоренко Н.О. про поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви; зустрічну позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про стягнення матеріальної компенсації повернуто заявнику; залишено без задоволення клопотання представника відповідача ОСОБА_5 - адвоката Сидоренко Н.О. про призначення судової оціночно-будівельної та судової будівельно-технічної експертизи та про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 13.12.2023, що занесена до протоколу судового засідання, суд відмовив представнику відповідача ОСОБА_5 - адвокату Сидоренко Н.О. у клопотанні про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою від 13.12.2023, що занесена до протоколу судового засідання суд витребував у позивача та за згодою представників сторін долучив до справи копію технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідачем у строк встановлений судом відзив на позовну заяву не подано.

Позивач та її представник в судовому засіданні позов підтримали та просили його задовольнити з підстав викладених в позовній заяві. Позивач пояснила, що є опікуном малолітнього ОСОБА_4 . Після смерті її доньки, ОСОБА_1 та ОСОБА_4 належить по 1/4 частці, а ОСОБА_5 1/2 частка вказаної квартири. У квартирі проживає відповідач та його повнолітній син, без згоди позивачів. Наразі вона з онуком проживає за адресою: АДРЕСА_2 , але мають намір проживати в спірній квартирі, якою відповідач користується одноосібно. Враховуючи, що між співвласниками квартири не досягнуто домовленостей щодо порядку користування квартирою, просила позов задовольнити в повному обсязі.

Представник позивача підтримала пояснення ОСОБА_1 та додала, що у квартирі АДРЕСА_1 утворилася заборгованість за житлово-комунальні послуги. Позивач має намір розділити особові рахунки та погасити вказану заборгованість. Запропонований порядок користування квартирою не порушить права усіх співвласників, враховуючи що частка житлової площі, яка припадає на долю ОСОБА_1 та ОСОБА_4 складає 13,55 кв.м. та на долю ОСОБА_5 13,55 кв.м.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову. Вказала, що запропонований позивачем порядок користування квартирою порушить права відповідача, оскільки він тривалий час користується кімнатою, площею 16,3 кв.м. у спірній квартирі, а позивач має у власності іншу квартиру, в якій проживає разом із онуком ОСОБА_4 . ОСОБА_6 , яку позивач просить виділити у користування відповідачу має площу 10,8 кв.м., вказана кімната облаштована дитячими меблями. Вказала, що відповідач не чинить позивачу та її онуку перешкод у користуванні квартирою.

Відповідач ОСОБА_5 та представник третьої особи в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

З огляду на належне повідомлення учасників справи, вимоги розумності строку судового розгляду, суд приходить до висновку, що справа може бути розглянута за наявними у ній документами, а неявка відповідача ОСОБА_5 та представника третьої особи не призводить до неможливості вирішення спору по суті.

Суд заслухавши позивача, представників сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Розпорядженням Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації № 84 від 19.02.2021 малолітньому ОСОБА_4 було надано статус дитини-сироти та встановлено опіку, призначивши опікуном ОСОБА_1 , яка є бабусею малолітнього ОСОБА_4 (а.с. 12).

Розпорядженням Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації № 625 від 18.08.2021 встановлено опіку над майном малолітньої дитини-сироти ОСОБА_4 , призначивши ОСОБА_1 опікуном над його майном, що складається з 1/4 частки квартири АДРЕСА_1 (а.с. 11).

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 належить по 1/4 частці, а ОСОБА_5 1/2 частка квартири АДРЕСА_1 (а.с. 13-14).

Згідно з витягом з Реєстру територіальної громади м. Києва про зареєстрованих осіб у житловому приміщенні від 16.11.2021 за адресою: АДРЕСА_3 зареєстровані ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 10).

Відповідно до даних копії технічного паспорту на спірну квартиру, вона складається із: 2-х кімнат, у тому числі 1-а кімната житловою площею - 10,8 кв.м., 2-а кімната 16,3 кв.м., кухня площею 20,4 кв.м., санвузол 3,8 кв.м., санвузол 1,8 кв.м., коридор 4,3 кв.м., передпокій 5,1 кв.м., лоджія 3,2 кв.м. Загальна площа квартири 65,7 кв.м., з яких житлова 27,1 кв.м.

Частка житлової площі, яка припадає на долю кожного із співвласників, є наступною: ОСОБА_5 (1/2 частка) -13,55 кв.м., ОСОБА_1 та ОСОБА_4 (по 1/4 частці) - 13,55 кв.м. (по 6,77 кв.м. кожному).

У позасудовому порядку сторони не дійшли згоди щодо встановлення порядку користування спірною квартирою.

Сторони мають право на користування квартирою відповідно до своїх часток, однак у них виникли спірні відносини щодо користування квартирою.

Одним з основних конституційних прав людини є право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю (стаття 41 Конституції України), яке знайшло своє закріплення у Цивільному кодексі України (далі - ЦК України).

Згідно з частиною 1 статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом (стаття 321 ЦК України).

Відповідно до положень статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Спільна власність існує у формах спільної сумісної та спільної часткової власності.

Спільною частковою власністю є власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності (частина 1 стаття 356 ЦК України).

Частиною першою статті 383 ЦК України та статтею 150 Житлового кодексу Української РСР закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб.

Згідно статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Спірна квартира не може бути поділена в натурі, оскільки неможливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення із самостійними виходами, які можуть використовуватись як окремі квартири, конфліктні відносини між співвласниками перешкоджають їм домовитися про порядок користування квартирою, а питання про одержання грошової компенсації вартості часток сторони не ставлять.

За таких обставин вирішити існуючий спір можливо лише шляхом встановлення конкретного порядку користування квартирою.

В даному випадку спірні правовідносини сторін не стосуються розподілу майна та припинення права спільної часткової власності і такий правовий режим зберігається, а тому суд вважає, що надання в користування сторонам спору кімнат, адекватних розміру їх часток у праві власності на спільне майно, не порушить їх право власності. При цьому з аналізу наявної судової практики вбачається, що в подібних спорах допускається можливість відійти в незначних обсягах від відповідності реальних часток ідеальним у зв`язку з неможливістю забезпечити їх точну відповідність. Таке рішення не змінює розміру часток співвласників у праві власності на спільне майно, не порушує їх прав як власників.

Така позиція узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду України від 17 лютого 2016 року № 6-1500цс15, в постановах Верховного Суду від 18 лютого 2019 року по справі № 569/15733/17-ц, від 20 лютого 2019 року по справі № 214/239/17-ц, від 13 грудня 2019 року по справі №756/3340/18, від 07 квітня 2021 року по справі №754/12663/16.

За запропонованим позивачем варіантом порядку користування спірною квартирою, площа кімнати (10,8 кв.м.), що просить виділити позивач відповідачу ОСОБА_5 буде меншою, відповідно до того розміру, яка припадає на його частку у праві власності.

При цьому, суд враховує, що ОСОБА_1 просить виділити їй кімнату, де вона буде проживати разом з онуком ОСОБА_4 , якому на час розгляду справи виповнилося 13 років, а тому враховуючи їх вік і стать, а також, що дитина повинна мати окреме ліжко та місце для навчання, суд погоджується із вимогами позивача про виділення їй з онуком кімнати площею 16,3 кв.м.

За таких обставин, враховуючи розмір часток співвласників, розмір житлової площі, яка припадає на кожного співвласника, стать співвласників квартири, їх стан здоров`я, суд вважає можливим встановити наступний порядок користування квартирою: ОСОБА_1 та ОСОБА_4 виділити кімнату площею 16,3 кв.м., що відповідає кімнаті 5 згідно технічного паспорту квартири, а ОСОБА_5 - кімнату площею 10,8 кв.м., що відповідає кімнаті 4 згідно технічного паспорту квартири, залишивши у спільному користуванні приміщення: кухні, санвузлу, санвузлу, коридору, передпокою та лоджії.

Суд вважає, що саме такий варіант порядку користування квартирою найбільш буде враховувати інтереси усіх співвласників квартири, які мають право користуватись житлом.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Керуючись ст. 76-81, 141, 263-265, 268, 273-279, 354, Цивільного процесуального кодексу України, суд -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про встановлення порядку користування квартирою - задовольнити.

Визначити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , виділивши в користування: ОСОБА_1 та ОСОБА_4 кімнату площею 16,3 кв.м., що відповідає кімнаті 5 згідно технічного паспорту квартири, ОСОБА_5 кімнату площею 10,8 кв.м., що відповідає кімнаті 4 згідно технічного паспорту квартири, залишивши у спільному користуванні приміщення: кухні, санвузлу, санвузлу, коридору, передпокою та лоджії.

Стягнути з ОСОБА_5 ( АДРЕСА_4 , рнокпп НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_2 ) судовий збір в сумі 992,40 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 22.12.2023.

СУДДЯ Ю.С. МИЦИК