Рішення

Іменем України

(заочне)

04 січня 2023 року

смт Краснопілля

Справа № 578/625/22

провадження № 2/578/27/23

Краснопільський районний суд Сумської області в складі головуючого судді КОСАР А. І. з секретарем судового засідання ЛИТВИН А. В.

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу

за позовною заявою ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про розірвання шлюбу

та установив:

У серпні 2022 року ОСОБА_3 /далі також - позивач / звернулася до суду з позовом доОСОБА_2 /далі також відповідач/ про розірвання шлюбу. В обґрунтування позову зазначає, що з відповідачем по справі вони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 17 лютого 2016 року. Сторони мають доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Дитина проживає з позивачем і перебуває на її утриманні. Протягом останніх років сумісного проживання подружжя не знаходить між собою спільної мови, мають різні погляди на життя. В сім`ї відсутнє взаєморозуміння і, як наслідок, між сторонами склалися неприязні відносини, при яких подальше проживання разом стало неможливим. З липня 2022 року вона та відповідач разом не проживають, подружніх відносин не підтримують. Між ними припинені шлюбно - сімейні відносини та ведення сумісного господарства, поновляти які вони не бажають. Спроб для примирення і збереження сім`ї не приймають. Вказуючи на викладені обставини, позивач просить позов задовольнити.

Ухвалою судді Краснопільського районного суду Сумської області від 24.08.2022 суд прийняв позовну заяву, відкрив провадження з розглядом справи у порядку спрощеного позовного провадження, судове засідання призначено з повідомленням сторін.

Позивач в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, на задоволенні позову наполягає. Проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач в судове засідання не з`явився. Судові повістки, відповідно до вимог пункту 2 частини 7 статті 128 Цивільного процесуального кодексу України /далі також ЦПК/, надсилалися у встановленому законом порядку. Відповідач повідомлений у встановленому порядку (належним чином) про час і місце судового розгляду справи, не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не з`явився у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у його відсутності до суду не надходило. Відповідачем не надано суду жодного доказу, який би мав істотне значення для вирішення справи по суті, чи спростування доводів позивача.

Беручи до уваги частину 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надав, в силу положень статті 223 ч. 1 ЦПК, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача.

Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно.

У зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, в порядку статті 280 ЦПК, зі згоди позивача, суд без виходу до нарадчої кімнати ухвалив провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням статті 223 ЦПК.

Враховуючи, що розгляд справи відбувся за відсутності сторін, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов до наступного висновку.

Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, що передбачено частиною першою статті 24 Сімейного кодексу України /далі також СК/.

Згідно з частиною першою статті 110 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлено одним із подружжя. Відповідно до статті 112 цього ж Кодексу, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянство: України, та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянство: України, дошлюбне прізвище ОСОБА_6 , перебувають у шлюбі, зареєстрованому 17 лютого 2016 року виконкомом Миропільської сільської ради Краснопільського району Сумської області, актовий запис за № 01, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, серії НОМЕР_1 (а.с.5).

Свідоцтвом про народження Серія НОМЕР_2 підтверджується, що ОСОБА_5 та ОСОБА_3 є батьками ОСОБА_7 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 у селі Миропілля Краснопільського району Сумської області (а.с.6).

Суд зазначає, що спірні правовідносини є сімейними та регламентуються положеннями статті 112 СК. Так, згідно зі статтею 112 СК, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Загальна декларація прав людини у частині другій статті 16 містить положення, за яким шлюб може укладатися тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються, а за статтею 23 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, жоден шлюб не може бути укладений без вільної і цілковитої згоди тих, що одружуються. Тобто, подальше існування сім`ї як добровільного союзу у разі відсутності добровільної згоди чоловіка чи жінки на такий союз - сім`ю - шлюб, не може мати місце, а також, приймаючи бажання й право одного з них розірвати шлюб не може бути незаконно порушене або одного з подружжя не можливо насильно, без його волі змусити перебувати у таких зареєстрованих як шлюб відносинах.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Позивач скористалася наданим правом та звернулася до суду з вказаним позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивачка не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Приймаючи до уваги зазначене, суд вважає, що причини, що спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б його інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Матеріали справи не містять доказів, які були б відхилені судом.

Оскільки, шлюб у сторін носить формальний характер, то суд доходить висновку, що права, свободи та інтереси позивача порушені, що призвело до звернення позивача до суду за захистом.

Згідно зі статтею 113 СК, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Після розірвання шлюбу позивачу, згідно її заяви, залишити прізвище « ОСОБА_8 ».

Згідно з частиною першою статті 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За квитанцією № з датою операції 15.08.2022, ОСОБА_3 за подання позовної заяви про розірвання шлюбу сплатила 992,40 грн.

Питання про судові витрати суд вважає за необхідне вирішити в порядку передбаченому частиною першою статті 141 ЦПК згідно до Закону України «Про судовий збір». тому, суд стягує з відповідача на користь позивача документально підтверджений судовий збір за позовну заяву про розірвання шлюбу в розмірі 992,40 грн.

Керуючись ст. 2, 76-83, 141, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 280, 352, 354-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

Ухвалив:

1. Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

2. Розірвати шлюб між ОСОБА_9 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , Одеська область, Арцизький району, місто Арциз Україна; громадянство: України, та ОСОБА_10 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 Україна, Сумська область, Краснопільський район, село Миропілля Україна; громадянство: України, зареєстрований 17 лютого 2016 року виконкомом Миропільської сільської ради Краснопільського району Сумської області, актовий запис за № 01.

3. Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

4. Надіслати копію рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

5. При державній реєстрації розірвання шлюбу залишити ОСОБА_11 прізвище «ОСОБА_8 ».

6. Стягнути із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,уродженця Одеської області, Арцизький району, місто Арциз Україна; місце реєстрації: АДРЕСА_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 992,40 грн .

7. Заочне рішення може бути переглянуто Краснопільським районним судом Сумської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

8. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

9. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

10. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

11. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК.

12. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

13. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

14. Інформація про сторони та інших учасників справи:

14.1. Позивач: ОСОБА_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ; місце проживання: АДРЕСА_3 ; РНКОПП: НОМЕР_3 .

14.2. Відповідач: ОСОБА_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_4 ; місце проживання: АДРЕСА_3 .

Суддя А. І. КОСАР