УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 січня 2023 року м. Мукачево Справа №303/647/23

2/303/112/23

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Кость В.В., розглянувши матеріали

за позовом ОСОБА_1

відповідачів: (1) ОСОБА_2

(2) ОСОБА_3

про визнання часток у спільній сумісній власності та визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом.

При вирішенні питання щодо можливості прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд, передусім, виходить з того подана позовна заява повинна бути подана з додержанням вимог, визначених ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Правовими приписами пункту 2 частини другої ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що позовна заява повинна містити серед іншого відомості щодо місце проживання чи перебування (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи.

Всупереч вищевказаним приписам, позивачем не вказано місце проживання (чи перебування), а саме: місто, село, селище міського типу тощо позивача та відповідачів.

Також позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці (пункт 3 частини 2 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України).

Так, відповідно до пункту 9 частини 1 статті 176 Цивільного процесуального кодексу України у позовах про право права власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю майна.

Незважаючи на це, у позовних матеріалах відсутні дані щодо вартості спірного об`єкту (квартири) на момент звернення до суду, з метою визначення реальної ціни позову для сплати судового збору за розгляд такої позовної заяви.

По відношенню до цього слід також зазначити, що у п. 16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду кримінальних і цивільних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати» від 17 жовтня 2014 року №10 зазначено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача.

Таким чином, позивачу необхідно надати документ, що підтверджує дійсну вартість спірного майна на момент звернення до суду.

Крім того, статтею 177 Цивільного процесуального кодексу України (частина четверта) передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини третьої ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Фактичний аналіз позовних матеріалів свідчить про те, що у поданому позивачем позові об`єднані: одна вимога немайнового характеру (визначення часток у спільній сумісній власності) та вимоги майнового характеру (визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування).

Разом з тим, до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Тобто, позивачу слід сплатити судовий збір:

1) за вимогу немайнового характеру у розмірі визначену п. 2 частини другої ст. 4 Закону України «Про судовий збір» - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, шо на момент звернення до суду становить 1073,60 гривень;

2) за позовну вимогу майнового характеру (визнання права власності на 1/4 частину квартири) у розмірі визначеній п. 1 частини другої ст. 4 Закону України «Про судовий збір» - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який слід визначити з дійсної (фактичної) вартості спірного майна на момент звернення до суду в межах частки, на яку претендує позивач.

Серед іншого позовні матеріали не містять також відомостей про вжиття позивачем заходів щодо оформлення спадкових прав на ј частку квартири у позасудовому порядку, щоб давало суду можливість прийти до висновку про необхідність судового втручання, з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів позивача у контексті з положеннями частини першої ст. 2 та частини першої ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України.

Зазначене є підставою для залишення позовної заяви без руху на підставі частини першої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 95, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України,

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків вказаних у мотивувальній частині цієї ухвали протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

3. Копію даної ухвали надіслати позивачу.

4. Наслідки невиконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху передбачені частиною третьою ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України.

5. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Кость