Справа №705/6380/23
2/705/2574/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21.12.2023 м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Єщенко О.І., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: Служба у справах дітей виконавчого комітету Уманської міської ради Черкаської області, про усунення перешкод у здійсненні бабою своїх прав щодо спілкування з онукою,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: Служба у справах дітей виконавчого комітету Уманської міської ради Черкаської області, про усунення перешкод у здійсненні бабою своїх прав щодо спілкування з онукою.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та доданими до неї документами, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на таке.

Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, а також документів, що до неї додаються, визначені ст. ст. 175-177 ЦПК України.

Відповідно до п. 5, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Також згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Однак дана позовна заява не відповідає вказаним вище вимогам закону.

Так, у позовній заяві позивач просить зобов`язати відповідача ОСОБА_2 усунути перешкоди у спілкуванні з її онукою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та визначити такі способи її спілкування з її онукою: безперешкодне спілкування з онукою засобами телефонного, мобільного, поштового, електронного (скайп, вайбер, фейсбук, інстаграм, вотсап, телеграм, зум, тощо) та іншого зв`язку; систематичні побачення не менше ніж раз у місяць в місті проживання онуки з 10.00 до 20.00 години без присутності відповідача; спільний відпочинок влітку не менше 7 днів безперервно у літній період; не перешкоджати в отриманні подарунків та коштів онукою від неї.

Відповідно до ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Згідно з нормами ЦПК України зверненню особи до суду передує наявність спору між сторонами, а відтак у позові викладаються обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначаються докази, що підтверджують вказані обставини.

За змістом ч. 5 ст. 19 СК України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 квітня 2020 року у справі № 635/2771/17 (провадження № 61-40050св18) вказано, що: "на рівні внутрішнього законодавства України принцип урахування найкращих інтересів дитини викладено у частині восьмій статті 7 СК України та у статті 11 Закону України "Про охорону дитинства", згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів дитини. Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що дід має право на особисте спілкування з дитиною, а той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати йому спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Отже, при розгляді позовних вимог про визначення порядку спілкування діда з внуком обов`язковими є наявність письмового висновку органів опіки та піклування та їхня участь у судовому засіданні ".

Статтею 263 СК України передбачено, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою, абзацом 1 частини другої статті 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Отже, відповідно до положень ст. 19 Сімейного кодексу України питання щодо порядку спілкування діда/баби з онуком повинно обов`язково розглядатися в досудовому порядку органом опіки та піклування з оформленням та наданням про це письмового висновку .

Ненадання висновку одночасно з позовом позбавляє суд можливості провести розгляд справи у встановленому законом порядку.

Однак позивачем у порушення вказаних норм до позовної заяви не додано висновок органу опіки та піклування щодо розв`язання спору про визначення способів участі ОСОБА_1 у спілкуванні з онукою.

Також позивачем не додано жодних доказів, які б вказували на те, що органом опіки та піклування вирішувалося питання щодо участі баби у вихованні онуки, а також на те, що відповідач перешкоджає у спілкуванні з онукою.

Крім того, позивач просить про систематичні побачення не менше ніж раз у місяць в місті проживання онуки з 10.00 до 20.00 години без присутності відповідача, проте не надає доказів того, що онука ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 дійсно проживає з відповідачем ОСОБА_2 .

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку з наведеним позивачу ОСОБА_1 необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви, а саменадати письмовий висновок органу опіки та піклування щодо розв`язання спору та докази того, що онука ОСОБА_3 проживає з відповідачем та відповідач перешкоджає у спілкуванні з онукою.

Вважаю за необхідне попередити позивача, що в разі неусунення недоліків, допущених при подачі позовної заяви до встановленого законом строку, позов буде вважатися не поданим та повернутий позивачу.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: Служба у справах дітей виконавчого комітету Уманської міської ради Черкаської області, про усунення перешкод у здійсненні бабою своїх прав щодо спілкування з онукою залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.І. Єщенко