Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 грудня 2023 року суддя Галицького районного суду міста Львова Волоско І.Р. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про визнання недійсним звіту про оцінку майна та висновку про ринкову вартість квартири,-
ОСОБА_1 звернувся до Галицького районного суду м. Львова з позовом до ФОП ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про визнання недійсним звіту про оцінку майна та висновку про ринкову вартість квартири.
В обґрунтування даного позову вказує на те, що 08.06.2023 р. фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 (ІПН: НОМЕР_1 ) на замовлення ОСОБА_3 складено Звіт про оцінку майна трикімнатної квартири загальною площею 90,1 м.кв. за адресою: АДРЕСА_1 та Висновок про ринкову вартість квартири. Вказує на те, що звіт не повною мірою відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки. Вважає, що висновок про ринкову вартість квартири та звіт про оцінку майна складені ФОП ОСОБА_2 з порушеннями Національних стандартів №1 та №2, зокрема оцінку проведено без ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього, з порушеннями положень нормативних актів, що свідчить про невідповідність Звіту та Висновку та їх недійсність. Вказані Висновок та Звіт із зазначеною у них вартістю об`єкта оцінки використовується замовником - ОСОБА_3 для пред`явлення майнових вимог до позивача, що порушує його майнові права та інтереси. За таких обставин, позивач змушений звертатись до суду за захистом своїх інтересів. Просить позов задовольнити.
Ухвалою суду від 11 грудня 2023 року провадження у справі відкрито та вирішено проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Сторони у справі про судовий розгляд даного позову були повідомлені належним чином.
Клопотань від сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін у відповідності до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України до суду не надійшло.
Представник третьої особи скористалася своїм правом подачі письмових пояснень до позову, в яких зазначила, що вимоги про визнання оцінки майна недійсною як окремого документу в судовому порядку задоволенню не підлягають, тому позивачем неправильно обрано спосіб захисту своїх прав та відповідно зазначений позов не підлягає до задоволення.
Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
При цьому, виходячи з положень ст. 16 ЦК України особа звертається до суду за захистом свого порушеного права.
Перевіривши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, виходячи з наступних міркувань.
Суд встановив, що 08.06.2023 р. фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 (ІПН: НОМЕР_1 ) на замовлення ОСОБА_3 складено Звіт про оцінку майна трикімнатної квартири загальною площею 90,1 м.кв. за адресою: АДРЕСА_1 та Висновок про ринкову вартість квартири.
Позивач зазначає, що висновок та звіт із зазначеною у них вартістю об`єкта оцінки використовується замовником ОСОБА_3 для пред`явлення майнових вимог до позивача, що порушує його майнові права та інтереси.
Відповідно до статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.
Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону професійна оціночна діяльність - діяльність оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності, визнаних такими відповідно до положень цього Закону, яка полягає в організаційному, методичному та практичному забезпеченні проведення оцінки майна, розгляді та підготовці висновків щодо вартості майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону суб`єктами оціночної діяльності є: суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону.
Частиною 1 статті 10 Закону оцінка майна проводиться на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна
Згідно з ч. 3 ст. 11 Закону сторони договору на проведення оцінки майна (замовник, платник) мають право вільного вибору суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання за умови виконання вимог, встановлених статтями 8 та 9 цього Закону.
Частиною 1 статті 12 Закону звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 32 Закону оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності несуть відповідальність за порушення вимог цього Закону в порядку, встановленому законами.
Відтак, чинним законодавством України передбачені підстави відповідальності суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання в разі неналежного виконання (зокрема, недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна) ним своїх обов`язків.
Згідно зі ст. 33 Закону спори, пов`язані з оцінкою майна, майнових прав, вирішуються в судовому порядку.
Водночас звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності (частина перша статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).
Системний аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що звіт про оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку, та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених законом і встановлених відповідним договором.
Таким чином, звіт про оцінку майна містить висновки про вартість майна та виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності.
Суд зазначає, що процедури оскарження дійсності звіту про оцінку майна законодавством не передбачено.
13 березня 2018 року Велика Палата Верховного Суду своєю постановою у справі № 914/881/17 зробила наступний висновок про застосування норм права стосовно звітів про оцінку майна - за змістом статей 12, 33 Закону про оцінку майна звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки та його дії стосовно реалізації своєї практичної діяльності з визначених питань, що унеможливлює здійснення судового розгляду справ у спорах про визнання такого звіту недійсним.
Отже, звіт про оцінку майна лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності, при цьому жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна звіт не створює.
Відтак, позивачем неправильно обраний спосіб захисту свого порушеного права шляхом оскарження звіту про оцінку майна, оскільки сам по собі такий звіт не тягне за собою будь-яких правових наслідків до тих пір, поки не будуть вчинені інші дії.
З огляду на викладене, суд вважає, що вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.
Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
У зв`язку із відмовою позову судовий збір покладається на позивача.
Керуючись ст.ст.2, 10-13, 76-81, 141, 258, 259, 279, 263-265, 268 ЦПК України, суд
у задоволенні позову ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про визнання недійсним звіту про оцінку майна та висновку про ринкову вартість квартири відмовити.
Рішення може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Р. Волоско