Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/208/22
Провадження № 2-п/376/8/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" липня 2023 р.

Сквирський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Віговського С.І.,

при секретарі - Кропивлянській С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сквира заяву Кредитної спілки «Центр фінансових послуг» про перегляд заочного рішення суду від 08 червня 2022 року у цивільній справі № 376/208/22 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Кредитної спілки «Центр фінансових послуг», про припинення стягнення за виконавчими листами, -

В С Т А Н О В И В :

07 грудня 2022 року Кредитна спілка «Центр фінансових послуг» звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення Сквирського районного суду Київської області від 08.06.2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Кредитної спілки «Центр фінансових послуг», про припинення стягнення за виконавчими листами.

У судові засідання, призначені на 30.03.2023 року, 10.05.2023 року та 07.07.2023 року представник Кредитної спілки «Центр фінансових послуг» не з`явився.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору, що відповідає положенням частини п`ятою статті 223 ЦПК України.

Відповідно до частин першої, третьої статті 131 ЦПК Україна учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно зі статтями 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Аналогічного висновку дійшов Європейський суд з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06 від 16 лютого 2017 року, вказавши, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки, що узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеної у постановах від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21) та від 28.10.2021 у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21).

Враховуючи, що належним чином повідомлений представник заявника повторно не з`явився в судове засідання, не повідомив про причини неявки та заяву про розгляд справи за його відсутності не надав, суд дійшов висновку про залишення заяви про перегляд судового рішення без розгляду.

Керуючись ч.5 ст. 223, п.3 ч.1 ст. 257, ст.ст. 260-261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву Кредитної спілки «Центр фінансових послуг» про перегляд заочного рішення суду від 08 червня 2022 року у цивільній справі № 376/208/22 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Кредитної спілки «Центр фінансових послуг», про припинення стягнення за виконавчими листами - залишити без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена повністю або частково учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя С. І. Віговський