У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2023 року місто Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Рибалка Ю.В., за участю секретаря судового засідання Басараба К.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа: ОСОБА_2 про визнання недійсною приватизації квартири,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Подільського районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа: ОСОБА_2 про визнання недійсною приватизації квартири.

Ухвалою суду від 13.04.2023 року відкрито провадження у справі.

У судове засідання 12.10.2023 року позивач не з`явився, явку в судове засідання свого представника не забезпечив, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. У судове засідання 14.11.2023 року позивач вдруге поспіль не з`явився, явку в судове засідання свого представника не забезпечив, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Заяву про розгляд справи без його участі не подав.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду, з наступних підстав.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу слід звернути увагу на рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, звернувшись до суду з вищевказаним позовом, в судові засідання на призначені дні, час та місце розгляду справи не з`явився, явку свого представника не забезпечив.

З огляду на повторну неявку позивача, належним чином повідомленого про день, час та місце судового засідання, неповідомлення про причини неявки, вищевказаний позов підлягає залишенню без розгляду, на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. ст. 258-260, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 до Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа: ОСОБА_2 про визнання недійсною приватизації квартири - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ю.В.Рибалка