Дата документу 09.02.2023
Справа № 334/909/23
Провадження № 2-о/334/87/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2023 року м. Запоріжжя

Суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Бредіхін Ю.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , подану в їх інтересах адвокатом Хрипченко Наталією Анатоліївною про встановлення факту народження дитини на тимчасово окупованій території України та додані до неї матеріали,

установив

08.02.2023 року до суду надійшла вищевказана заява, подана через систему «Електронний суд» адвокатом Хрипченко Н.А., відповідно до якої заявники просять суд встановити факт народження їх дитини ОСОБА_3 на тимчасово окупованій території АР Крим і при цьому не зважати на те, що у батьків в графі «громадянство» вказано, що вони є громадянами рф.

Згідно із ч. 1 ст. 317 Цивільного процесуального кодексу України (далі за текстом ЦПК України) заява про встановлення факту народження особи на тимчасово окупованій території України, визначеній Верховною Радою України, може бути подана батьками, родичами, їхніми представниками або іншими законними представниками дитини до будь-якого суду за межами такої території України незалежно від місця проживання заявника.

Частиною 1 ст. 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ч. 2 ст. 2 ЦПК України).

Частиною 3 ст. 13 ЦПК України передбачено, що особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Пунктами 3, 4 ч. 2 ст. 44 ЦПК України передбачено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 2 ст. 44 ЦПК України).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 44 ЦПК України).

Судом встановлено, що адвокат Хрипченко Н.А. 26.01.2023 року вже звернулась до Комунарського районного суду м. Запоріжжя із ідентичною заявою.

Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 27.01.2023 року заяву залишено без руху. Адвокатом Хрипченко Н.А. замість виконання вимог щодо усунення недоліків, які вказані у названій ухвалі суду, подано заяву про повернення вказаної заяви про встановлення факту народження

Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 06.02.2023 року заяву визнано неподаною та повернуто заявнику.

Пунктом 2 частини другої статті 44 ЦПК України визначено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Суд вважає, що дії представника заявника адвоката Хрипченко Н.А. є зловживанням процесуальними правами, а відтак повертає заяву без розгляду.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 44, 258-260, 269 ЦПК України, суд

ухвалив:

Повернути заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , подану в їх інтересах адвокатом Хрипченко Наталією Анатоліївною про встановлення факту народження дитини на тимчасово окупованій території України без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.Ю. Бредіхін