Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2745/23
Провадження № 2-з/376/27/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" вересня 2023 р. суддя Сквирського районного суду Київської області Віговський С.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 , про забезпечення доказів до подання позовної заяви, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про забезпечення доказів до звернення із позовом до суду, відповідно до якої просить суд постановити ухвалу, якою забезпечити докази шляхом витребування у КП КОР «Київське обласне БТІ» інформацію про те, кому та на підставі якого правовстановлюючого документу станом до 01.01.2013 року належала квартира АДРЕСА_1 та надати належним чином засвідчену копію правовстановлюючого документу і витягу про реєстрацію права власності на це нерухоме майно.

Заявник мотивує свою заяву тим, що їй на праві особистої приватної власності належить трикімнатна квартира АДРЕСА_2 , що була набута на підставі ухвали Сквирського районного суду Київської області від 30.11.2022 року у справі № 376/2395/22 про визнання та затвердження мирової угоди щодо визнання за ОСОБА_1 (заявником) права власності на квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 68,1 кв.м., житловою площею 39,0 кв.м., що належала ОСОБА_2 .

05 червня 2023 року сталася подія яка свідчить про те, що сусід ( ОСОБА_3 ) заявниці, який проживає (проживав) на другому поверсі у квартирі АДРЕСА_1 , здійснив залиття (затоплення) квартири заявниці, яка розташована на першому поверсі цього будинку, про що свідчить складений комісією КП «Сквирське комунальне господарство» від 05 червня 2023 року Акт № 3 про наслідки залиття житлового приміщення (зареєстрований у КП «СКГ» від 18.07.2023 року за № 152), який підписаний членами комісії у складі трьох осіб (начальником та двома слюсарями-сантехніками), а також заявником та сусідом - винуватцем шкоди ОСОБА_4 .

Водночас, із Акта № 3 про наслідки залиття житлового приміщення, в якому зазначається винуватець шкоди ( ОСОБА_3 ) заявником не вбачається, що саме він є власником квартири АДРЕСА_1 та/або саме він здійснив залиття (затоплення) квартири АДРЕСА_1 . Крім того, державна реєстрація права власності на квартиру АДРЕСА_1 станом на час звернення до суду з цією заявою, у встановленому законодавством порядку не проведена.

Заявник вважає, що оскільки із Акта № 3 про наслідки залиття житлового приміщення, в якому зазначається винуватець шкоди ( ОСОБА_3 ) не вбачається, що саме він є власником квартири АДРЕСА_1 та/або саме він здійснив залиття (затоплення) квартири АДРЕСА_1 , при тому, що законодавством чітко визначений порядок подачі доказів саме особою, квартиру якої затоплено та якій спричинено шкоду, що підтверджують факт завдання шкоди за участю особи, яка затопила, а також докази того, що саме особа, яка затопила спричинила шкоду або є особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду (власник), то у заявника є достатні підстави в судовому порядку просити суд забезпечити вищезазначені докази шляхом їх витребування у зв`язку з їх відсутністю у заявника, з метою з`ясування об`єктивної істини у справі, а також з метою отримати/зберегти їх, оскільки щодо цих доказів існують достатні підстави вважати, що з часом їх неможливо чи утруднено буде зібрати (відчуження ОСОБА_5 /власником квартири АДРЕСА_1 її третім особам; знищення доказів через руйнування архівного приміщення, де зберігається інформація про власника квартири, у зв`язку з воєнними діями, тощо).

Також заявник, на підставі ч.ч. 3, 4 ст. 118 ЦПК України, просить суд не повідомляти ОСОБА_6 (потенційного відповідача), оскільки неможливо встановити, хто є або стане учасником справи (відповідачем), а також у зв`язку з тим, що повідомлення ОСОБА_6 щодо забезпечення доказів шляхом їх витребування може унеможливити або істотно ускладнити отримання відповідних доказів.

Заявник в судове засідання не з`явилася, просила суд розглядати справу за її відсутності, підтримала заяву та просила її задовольнити.

На підставі п.п. 2, 3 ч. 4 ст. 118 ЦПК України судове засідання проводиться без повідомлення інших осіб, які можуть отримати статус учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 118 ЦПК України неявка учасників справи не перешкоджає розгляду заяви про забезпечення доказів.

Суд, вивчивши подану заяву про забезпечення доказів до подання позовної заяви та додані до неї документи, вважає, її обґрунтованою.

Згідно із частиною першою статті 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Відповідно до частини другої статті 116 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Згідно із частиною третьою статті 116 ЦПК України заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Вимоги, що ставляться до форми та змісту заяви про забезпечення доказів, визначені положеннями статті 117 ЦПК України.

Відповідно до пунктів чотири-п`ять частини першої статті 117 ЦПК України у заяві про забезпечення доказів зазначається: докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні; обґрунтування необхідності забезпечення доказів.

Частиною першою статті 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

За змістом наведених норм обов`язковою умовою для вжиття судом заходів щодо забезпечення доказів є встановлення обставин, які дають підстави для висновку, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Обов`язок доведення таких обставин покладається на особу, яка звертається до суду із заявою про забезпечення доказів.

Аналізуючи положення ЦПК України у зіставленні з вимогами заявника насамперед слід зауважити, що процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено або збирання або подання останніх стане згодом неможливим чи утрудненим.

Тобто забезпечення доказів - це механізм не лише здобути докази, які стосуються предмета доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, а й насамперед запобігти їх імовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 9901/845/18

Разом з тим, заяву про забезпечення доказів, подану в порядку статей 116-117 ЦПК України, слід відрізняти від клопотання про витребування доказів, яке може бути подане учасником справи відповідно до статті 84 ЦПК України, оскільки вони є різними за своєю правовою природою.

Більш того, потрібно розрізняти витребування доказів як спосіб забезпечення доказів, що в майбутньому можуть бути втрачені або їх подання виявиться ускладненим (статті 116-119 ЦПК України), та витребування доказів як допомогу суду особам, котрі беруть участь у справі, у поданні відповідно доказу, який неможливо отримати самостійно (стаття 84 ЦПК України).

Суд при вирішенні питання про забезпечення доказів має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення доказів; забезпечення збалансованості прав та інтересів сторін; наявності взаємозв`язку між забезпеченням доказів, витребуванням певної інформації, і предмету позовних вимог, а також запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб учасників даного судового процесу, а також те, що є наявні підстави вважати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Ці обставини суд вважає істотними і необхідними для забезпечення доказів.

З аналізу вищенаведених норм, з метою забезпечення права на судовий захист та враховуючи неможливість отримання відповідного доказу заявником, зазначені письмові докази підлягають витребуванню.

За таких обставин, суд вважає заяву про забезпечення доказів обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 76, 77, 84, 116, 117, 260, 353 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 (фактична адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 ), про забезпечення доказів, - задовольнити.

Витребувати у комунального підприємства Київської обласної ради «Київське обласне бюро технічної інвентаризації» (07402, Київська область, м. Бровари, вул. Шевченка, 8а, ) докази:

- інформацію про те, кому та на підставі якого правовстановлюючого документу станом до 01.01.2013 року належала квартира АДРЕСА_1 та надати належним чином засвідчену копію правовстановлюючого документу і витягу про реєстрацію права власності на це нерухоме майно.

Роз`яснити, що заявник повинен подати позовну заяву протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення доказів. У разі неподання позовної заяви у зазначений строк, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження суд скасовує ухвалу про вжиття заходів забезпечення доказів не пізніше наступного дня після закінчення такого строку або постановлення судом ухвали про повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Якщо ухвала про забезпечення доказів на момент її скасування була виконана повністю або частково - отримані судом докази (показання свідків, висновки експертів тощо) не можуть бути використані в іншій справі.

Уповноважити ОСОБА_1 та/або її представника(ів) на отримання зазначеної вище інформації та документів у КП КОР «Київське обласне бюро технічної інвентаризації».

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Оскарження ухвали про забезпечення доказів не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає розгляду справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С. І. Віговський