Ужгородський міськрайонний суд
У Х В А Л А

09.02.2023 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

Головуючої судді - Бенца К.К.

при секретарі Майор Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород клопотання представника заявника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про стягнення судових витрат у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення грошової компенсації вартості частки у спільній сумісній власності на будинок,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ужгородського міськрайонного суду перебувала справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення грошової компенсації вартості частки у спільній сумісній власності на будинок .

Позивач ОСОБА_3 звертаючись до суду позовні вимоги заявила до відповідача ОСОБА_4 .

Відповідачем ОСОБА_4 було подано 02.08.2017 року письмові заперечення на позовну заяву, у якій він повідомляє відомості про теперішнього власника спірного майна - ОСОБА_1 , оскільки даний позов порушує її права та інтереси.

24.04.2018 року на адресу суду надійшла заява представника ОСОБА_1 ОСОБА_5 відповідно до якої просить суд залучити ОСОБА_1 до участі у справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_4 , оскільки саме вона є власником майна та рішення у справі буде мати прямий вплив на права та законні інтереси ОСОБА_1 .

В ході розгляду справи, 16.07.2018 року позивач, скориставшись наданими йому правами передбаченими ст. 49 ЦПК України, подала до суду заяву про уточнення позову , в якій зазначила відповідачами ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_1 , та за якою просила суд:

- визнати спільною сумісною власністю об`єкт незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , та визнати за ОСОБА_3 право власності на 3/4 частини об`єкту незавершеного будівництва станом на 17.11.2010 року.

- визнати за ОСОБА_3 право власності на 3/4 частини земельної ділянки за кадастровим номером :46:002:0196 та 3/4 частини земельної ділянки за кадастровим номером :46:002:0050 з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку;

- визнати недіcйними договори купівлі-продажу земельних ділянок № 2296 від 27.08.2013 р. та № 2297 від 27.08.2013 р.

- визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 6637304 від 10.10.2013 р. про реєстрацію за ОСОБА_8 права власності на житловий будинок житловою площею 61,7 кв.м., загальною площею 140 кв.м., що розташований за адресою АДРЕСА_1 та свідоцтво про право власності серія та номер НОМЕР_1 від 10.10.2013 р.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 02.12.2019 року клопотання позивача про залучення до участі у справі співвідповідачів: ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , та в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Хребтань Наталію Методіївну та Виконавчий комітет Ужгородської міської ради задоволено та залучено до участі у справі за позовною заявою ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя у якості співвідповідачів: ОСОБА_8 , ОСОБА_1 та в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Хребтань Наталію Методіївну та Виконавчий комітет Ужгородської міської ради.

В ході розгляду справи, 02.11.2021 року позивач, скориставшись наданими йому правами передбаченими ст. 49 ЦПК України, подала до суду заяву про зменшення/збільшення розміру позовних вимог відповідно до якої просила суд замість попередньо заявлених позовних вимог розглядати одну позовну вимогу: стягнути з ОСОБА_4 на її, ОСОБА_9 користь грошову компенсацію в розмірі 1/2 частини вартості будинку за адресою: АДРЕСА_1 , виходячи з дійсної вартості на час розгляду справи, що еквівалентно 985123,50 грн.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 16.09.2022 року прийнято заяву про зміну предмету позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Хребтань Н.М. та Виконавчий комітет Ужгородської міської ради, про поділ майна подружжя, визнання права власності, визнання недійсними договорів. Виключено з числа учасників справи відповідачів ОСОБА_8 , ОСОБА_1 та третіх осіб які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Хребтань Н.М. та Виконавчий комітет Ужгородської міської ради та в подальшому вирішено продовжувати розгляд справи за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , про стягнення грошової компенсації з урахуванням заяви зі зміненим предметом позову.

22.09.2022 року представник заявника ОСОБА_1 ОСОБА_2 подав до суду клопотання про стягнення судових витрат відповідно до якого просив суд вирішити питання судових витрат яким стягнути з ОСОБА_3 , на користь ОСОБА_1 , суму у розмірі 179 204 грн. 00 коп., з якої 454 грн. 00 коп., сплачений судовий збір, а 178 750 грн. 00 коп. документально підтверджені витрати. Клопотання обґрунтовує тим, що на виконання ч. 8 ст. 141 ЦПК України, у Відзиві на позовну заяву та заяву про уточнення позовних вимог ОСОБА_1 , здійснено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат , які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи у суді та заявлено вимогу про стягнення із позивача на користь відповідача ОСОБА_1 , судові витрати понесені у зв`язку із розглядом безпідставного позову у суді. Окрім цього зазначає, що стосується доказів понесених судових витрат на сплату судового збору та інших витрат, Позивачем, станом на 19.09.2022 року було сплачено: судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду на ухвалу Закарпатського апеляційного від 01.09.2021 року у розмірі 454 грн. 00 коп. (докази оплати містяться у матеріалах справи); витрати пов`язані із розглядом справи №308/13639/16-ц у Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області 178 750 грн. 00 коп. (адвокат Розмош В.І., 107 500 грн. 00 коп., адвокат Іскоростенський Д.А., - 71 250 грн. 00 коп.), детальний розрахунок яких наведено у Акті № 1здачі прийому наданої правничої допомоги від 19.09.2022 року.

В судове засідання ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 не зявилися. ОСОБА_2 подав до суду заяву відповідно до якої просив суд питання щодо компенсації судових витрат розглянути за відсутності ОСОБА_1 та її представника.

ОСОБА_9 в судове засідання не зявилася. Подала до суду заяву відповідно до якої проти задоволення клопотання про стягнення судових витрат заперечує, просить в його задоволенні відмовити, вважає, що розмір заявлених очікуваних витрат на правову допомогу є завищеним в сотні тисяч разів. Просила суд провести розгляд клопотання без її участі.

Дослідивши клопотання та матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання, виходячи з наступного .

За змістом ст.15, ст.16 ЦК України, ст.4, ст.13, ст.49, ст.51 ЦПК України право на звернення до суду з позовом є абсолютним. Якщо особа вважає, що її права, свободи чи законні інтереси порушені, вона самостійно визначає предмет та підстави позову, а також особу, яка, на її думку, має відповідати по заявленим вимогам.

Заявник, посилаючись на ч. 5 ст. 51 ЦПКУ, відповідно до якої відповідач, замінений іншим відповідачем, має право заявити вимогу про компенсацію судових витрат, здійснених ним внаслідок необґрунтованих дій позивача, просить відшкодувати йому понесені витрати на правничу допомогу, стягнувши їх з позивача.

Частиною 5 статті 51 ЦПК України відповідачу гарантовано компенсацію судових витрат, здійснених ним внаслідок не обгрунтованих дій позивача.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».

Враховуючи наведене, сам по собі факт пред`явлення вимоги до неналежного відповідача не є необґрунтованою дією позивача у розумінні положень ч.5 ст.51 ЦПК України, зміст яких необхідно тлумачити таким чином, що замінений відповідач має право на відшкодування судових витрат у разі, якщо дії позивача мають ознаки зловживання процесуальними правами.

В ухвалі Верховного Суду від 06 вересня 2018 року по справі № 552/2378/17 викладений правовий висновок про те, що «Феномен зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права.

Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Притягнення особи до відповідальності за процесуальні зловживання повинно ґрунтуватися на доказах її вини. Факти процесуальних зловживань можна віднести до фактів, що доказуються в режимі процесуальних фактів, які включаються у загальний або локальний предмет доказування у справі».

Отже, для задоволення заяви представника заявника ОСОБА_1 ОСОБА_2 в порядку ч.5 ст.51 ЦПК України необхідно встановити, що ОСОБА_3 , пред`являючи вимоги до ОСОБА_1 , свідомо ухилялася від вчинення процесуальних дій, передбачених ч.1, ч.2 ст.51 ЦПК України.

З матеріалів справи вбачається, що, позивач ОСОБА_3 звертаючись до суду позовні вимоги заявила до відповідача ОСОБА_4 .

Відповідачем ОСОБА_4 було подано 02.08.2017 року письмові заперечення на позовну заяву, у якій він повідомляє відомості про теперішнього власника спірного майна - ОСОБА_1 , оскільки даний позов порушує її права та інтереси.

24.04.2018 року на адресу суду надійшла заява представника ОСОБА_1 ОСОБА_5 відповідно до якої просить суд залучити ОСОБА_1 до участі у справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_4 , оскільки саме вона є власником майна та рішення у справі буде мати прямий вплив на права та законні інтереси ОСОБА_1 .

В ході розгляду справи, 16.07.2018 року позивач, скориставшись наданими йому правами передбаченими ст. 49 ЦПК України, подала до суду заяву про уточнення позову , в якій зазначила відповідачами ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_1 , та за якою просила суд:

- визнати спільною сумісною власністю об`єкт незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , та визнати за ОСОБА_3 право власності на 3/4 частини об`єкту незавершеного будівництва станом на 17.11.2010 року.

- визнати за ОСОБА_3 право власності на 3/4 частини земельної ділянки за кадастровим номером :46:002:0196 та 3/4 частини земельної ділянки за кадастровим номером :46:002:0050 з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку;

- визнати недіcйними договори купівлі-продажу земельних ділянок № 2296 від 27.08.2013 р. та № 2297 від 27.08.2013 р.

- визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 6637304 від 10.10.2013 р. про реєстрацію за ОСОБА_8 права власності на житловий будинок житловою площею 61,7 кв.м., загальною площею 140 кв.м., що розташований за адресою АДРЕСА_1 та свідоцтво про право власності серія та номер НОМЕР_1 від 10.10.2013 р.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 02.12.2019 року клопотання позивача про залучення до участі у справі співвідповідачів: ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , та в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Хребтань Наталію Методіївну та Виконавчий комітет Ужгородської міської ради задоволено та залучено до участі у справі за позовною заявою ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя у якості співвідповідачів: ОСОБА_8 , ОСОБА_1 та в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Хребтань Наталію Методіївну та Виконавчий комітет Ужгородської міської ради.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Тим самим, чинним цивільно - процесуальним законодавством визначено право саме за позивачем змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви, а отже і визначати відповідача за своїм позовом.

В ході розгляду справи, 02.11.2021 року позивач, скориставшись наданими йому правами передбаченими ст. 49 ЦПК України, подала до суду заяву про зменшення/збільшення розміру позовних вимог відповідно до якої просила суд замість попередньо заявлених позовних вимог розглядати одну позовну вимогу: стягнути з ОСОБА_4 на її, ОСОБА_9 користь грошову компенсацію в розмірі 1/2 частини вартості будинку за адресою: АДРЕСА_1 , виходячи з дійсної вартості на час розгляду справи, що еквівалентно 985123,50 грн.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 16.09.2022 року прийнято заяву про зміну предмету позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Хребтань Н.М. та Виконавчий комітет Ужгородської міської ради, про поділ майна подружжя, визнання права власності, визнання недійсними договорів. Виключено з числа учасників справи відповідачів ОСОБА_8 , ОСОБА_1 та третіх осіб які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Хребтань Н.М. та Виконавчий комітет Ужгородської міської ради та в подальшому вирішено продовжувати розгляд справи за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , про стягнення грошової компенсації з урахуванням заяви зі зміненим предметом позову.

Враховуючи те, що ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 16.09.2022 року прийнято заяву про зміну предмету позову, відповідач ОСОБА_1 ухвалою Ужгородського міськрайонного суду виключена з числа учасників справи.

Посилання ОСОБА_2 на те, що при заміні неналежного відповідача понесені відповідачем ОСОБА_1 судові витрати повинні бути компенсовані позивачем відповідно до ч. 5 ст. 51 ЦПК України, є необґрунтованим, оскільки вони спростовуються матеріалами справи.

Так, звернення позивача до суду за захистом порушеного права не може свідчити про зловживання ним своїми процесуальними правами та відповідними обов`язками.

Так, звернення позивача до суду із заявою про зміну предмету позову шляхом подання письмової заяви не може свідчити про зловживання ним своїми процесуальними правами та відповідними обов`язками.

Такі дії не можуть вважатися необґрунтованими та тягнути за собою обов`язок відшкодувати понесені відповідачем витрати на правову допомогу. Доказів саме необґрунтованих дій позивача при зверненні до суду, відповідачем не надано, а отже відповідачем такий факт не доведено.

Перелічені фактичні обставини перебіг подій у судовому розгляді справи, не дає підстав стверджувати, що позивач свідомо діяв недобросовісно (необґрунтовано) у частині визначення належного відповідача по справі, адже у межах підготовчого засідання, а саме відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви, що відповідає завданню і змісту підготовчого засідання.

З огляду на встановлене суд приходить до переконання про відмову у відшкодуванні судових витрат з підстав, передбачених ч.5 ст.51 ЦПК України.

Керуючись ст. 51, 260, 268, 353, 354 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання представника заявника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про стягнення судових витрат у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення грошової компенсації вартості частки у спільній сумісній власності на будинок - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п"ятнадцяти днів з дня її складення до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Бенца К.К.