Справа № 199/8782/22
УХВАЛА

02.01.2023 м. Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська Подорець О.Б., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , де заінтересовані особи Амур-Нижньодніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м. Дніпро), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Шоста дніпровська державна нотаріальна контора, про встановлення факту визнання батьківства, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із вищезазначеною заявою.

Ухвалою судді від 22 листопада 2022 року заяву було залишено без руху для визначення заінтересованих осіб по справі.

28 грудня 2022 року на виконання ухвали судді від 22 листопада 2022 року через канцелярію суду було надано виправлену заяву.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження по справі, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст. 293 ЦПК Українив в порядку окремого провадження (вид непозовного цивільного судочинства) розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно із роз`ясненнями, викладеними у пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Частина 3 статті 294 ЦПК України визначає, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Заяви про встановлення фактів, що мають юридичне значення, повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим ст. ст. 175, 177 ЦПК України, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим розділом IV «Окреме провадження» цього Кодексу.

Так, у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи (ч.3 ст.42 ЦПК України).

Водночас, звертаючись до суду в порядку окремого провадження ОСОБА_1 не вірно визначає свій процесуальний статус.

Крім того, норми ст.ст. 175, 177 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до п.п.1,2,9,10 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити:

1)найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

Так, заява спрямована до Амур-Нижньодніпровського районного суду Дніпропетровської області, проте такого суду не існує. Правильна назва юридичної особи згідно даних Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України - Амур-Нижньодніпровський районний суд м.Дніпропетровська.

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти .

Проте, у поданій заяві не зазначено:

- поштовий індекс місця проживання та РНОКПП заявника;

- заінтересованою особою визначено Шосту дніпровську нотаріальну контору. Водночас, вірна назва юридичної особи згідно даних Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України - Шоста дніпровська державна нотаріальна контора, код ЄДРПОУ якої у заяві також не зазначено. Не зазначено офіційна електронна адреса та адреса електронної пошти, і взагалі не вказано чи відомі такі відомості відносно цієї заінтересованої особи, заявнику.

Що стосується інших заінтересованих осіб - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , то заявником зазначено, що їй не відомі їх адреси проживання, що позбавляє суд можливості повідомити усіх учасників судового розгляду про наявність даної цивільної справи та направити їм у встановленому законом порядку копію заяви з доданими документами, а також, в даному випадку, з`ясувати чи не існує між сторонами спір про право. Крім того, інформації щодо останньої відомої адреси проживання (перебування), місця роботи, місця знаходження нерухомого майна заінтересованих осіб, заявником не зазначено.

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Слід звернути увагу заявника також на те, що відповідно до абз. 2 ч. 8 ст.43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Так, ч.5 ст. 95 ЦПК України встановлено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений п. п. 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 №55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису. Підпис відповідальної особи засвідчують на документі відбитком печатки організації. Відбиток печатки ставиться так, щоб він охоплював останні кілька літер назви посади особи, яка підписала документ.

Аналогічна правова позиція висвітлена в рішенні ВС/КГС у справі № 904/8549/17 від 11.07.2018, а саме, що незасвідчені або неправильно засвідчені копії документів можуть бути належними, проте недопустимими доказами у справі і є підставою для скасування судового рішення.

Слід звернути увагу, що зазначені в ухвалі суду недоліки не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суду своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Дотримання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Для об`єктивного та своєчасного розгляду справи, надання учасникам цивільного процесу рівних справ, заявнику необхідно привести заяву згідно вимог чинного цивільного процесуального законодавства та усунути зазначені вище недоліки.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , де заінтересовані особи Амур-Нижньодніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м. Дніпро), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Шоста дніпровська державна нотаріальна контора, про встановлення факту визнання батьківства - залишити без руху для усунення недоліків, зазначених в ухвалі у строк до 15 січня 2023 року але не більше десяти днів з дня отримання ним ухвали.

У разі невиконання ухвали суду і не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Б.Подорець