Справа № 405/4537/23
Провадження №2-др/405/20/23
У Х В А Л А

11 грудня 2023 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_2 адвоката Поліщук Ю.Р. про ухвалення додаткового рішення в цивільній справі № 405/4537/23 за позовом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 29 листопада 2023 року задоволено позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням. Визнано ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Представник позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_2 адвокат Поліщук Ю.Р. 05 грудня 2023 року засобами електронного зв`язку звернулася до Ленінського районного суду м. Кіровограда з заявою, в якій просила ухвалити додаткове рішення у зазначеній справі та стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_2 , витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 19 000,00 грн.

Вивчивши подану до суду заяву про ухвалення додаткового рішення, суд приходить до висновку, що заява підлягає поверненню заявнику без розгляду з наступних підстав.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення, встановлені положеннями статті 183 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Згідно з частиною восьмої статті 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи.

Згідно з частиною другою статті 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Відповідно до статті 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає, зокрема, надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Порядок використання для обміну документами електронної пошти встановлено, зокрема, Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг», згідно з яким порядок електронного документообігу визначається державними органами, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями всіх форм власності згідно з законодавством.

Пункт 10 розділу ІІ «Приймання та реєстрація документів» Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20 серпня 2019 року № 814 (далі - Інструкція № 814), визначає, що приймання та передавання документів електронними засобами зв`язку здійснюється відповідно до Положення про порядок використання ресурсів локальної обчислювальної мережі в Державній судовій адміністрації України, територіальних управліннях Державної судової адміністрації України, місцевих та апеляційних судах загальної юрисдикції, затвердженого наказом ДСА України від 04 грудня 2013 року № 164.

Відповідно до пункту 11 розділу ІІ Інструкції № 814 при надходженні до суду електронного документа, засвідченого кваліфікованим електронним підписом, оригінал такого електронного документа вноситься до АСДС разом з відповідним кваліфікованим електронним підписом та звітом про результати перевірки дійсності цього підпису.

Також, процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Надсилання у встановленому порядку процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», за умови попередньої реєстрації офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням такою особою власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через електронний кабінет (правова позиція Верховного Суду, викладена у постановах від 06 серпня 2019 року у справі № 2340/4648/18 та від 22 серпня 2019 року у справі № 520/20958/18).

З 22 грудня 2018 року отримані місцевими судами заяви та інші процесуальні документи через підсистему «Електронний суд» мають реєструватися та розглядатися в установленому порядку (правовий висновок викладений Верховним Судом від 10 вересня 2019 року у справі № 640/1374/19).

Водночас, здійснити реєстрацію офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) за відсутності власного електронного підпису неможливо. Тому усі документи, що надійшли до суду саме через зазначений сервіс вважаються такими, що подані з використанням власного електронного підпису.

Аналогічні висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року (справа №9901/335/20), та постановах Верховного Суду від 06 серпня 2019 року (справа №2340/4648/18) та від 6 серпня 2020 року (справа №160/1841/19).

Поряд з цим, встановлено, що дану заяву про ухвалення додаткового рішення подано в електронному вигляді - електронною поштою без використання підсистеми «Електронний суд», що позбавляє суд можливості перевірити дотримання вимог щодо обов`язкового підписання заяви електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифіката відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на заяву з використанням підсистеми «Електронний суд», а тому вважається такою, що не підписана особою, яка її подала.

Крім того, факт відсутності в поданій до суду заяві кваліфікованого електронного підпису підтверджується також Актом Ленінського районного суду м. Кіровограда від 05.12.2023 року, складеного у складі старшого секретаря суду Шенкевич М.П. та судового розпорядника Лютікова А.І.

В свою чергу, обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми Електронний суд, у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду (ч. 4 ст. 183 ЦПК України).

За таких обставин, приймаючи до уваги, що заява, подана представником позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_2 адвокатом Поліщук Ю.Р.не скріплена електронним цифровим підписом, не може вважатися підписаною особою, яка її подала, відповідно до вимог чинного законодавства, на підставі чого є визначені процесуальним законом підстави для повернення заявнику заяви про ухвалення додаткового рішення без розгляду, що, в свою чергу, не позбавляє заявника права повторного звернення до суду з зазначеною заявою, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 62, 183, 258, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И Л А:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_2 адвоката Поліщук Ю.Р. про ухвалення додаткового рішення в цивільній справі № 405/4537/23 за позовом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова