Справа № 203/3390/22
Провадження № 2/0203/345/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.01.2023 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Єдаменко С.В.,

при секретарі Медведєвій А.В.,

за участю представника відповідача адвоката Кудрявцева Д.В.,

в режимі відеоконференції: представника позивача адвоката Пац В.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок 27Д» про визнання недійним рішення загальних зборів,

встановив:

В провадженні Кіровського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок 27Д» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Від представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Кудрявцева Дениса Вадимовича надійшла зустрічна позовна заява до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок 27Д», в якій третьою особою без самостійних вимог зазначена ОСОБА_2 , про визнання недійним рішення загальних зборів.

В судовому засіданні представник відповідачки ОСОБА_1 просив прийняти зустрічну позовну заяву до розгляду та вважав, що вимоги за позовами пов`язані і їх спільний розгляд є доцільним.

Представник позивача в судовому засіданні просив відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви, оскільки вона не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Вислухавши думку сторін по справі, суд зазначає наступне.

Статтею 193 ЦПК України встановлено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно ч.2 цієї норми зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до ч.3 ст.193 ЦПК вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Суд наголошує, що прийняття зустрічного позову дозволяє розглянути в одному процесі вимоги обох сторін, що дає можливість заощадити час і сприяє більш швидкому захисту їхніх прав та інтересів, а також запобігає можливості винесення суперечливих і взаємовиключних судових рішень у цивільній справі.

Однак, вирішуючи питання про прийняття до розгляду зустрічного позову, слід виходити з такого.

Зі змісту зустрічної позовної заяви вбачається, що відповідачка за первісним позовом ОСОБА_1 просить суд визнати недійсним рішення загальних зборів ОСББ «Кіровський 27Д», оформлене протоколом від 10 жовтня 2021 року.

У судовому засіданні встановлено, що загальними зборами ОСББ «Кіровський 27Д» від 10 жовтня 2021 року вирішувалися питання, які стосуються нової назви об`єднання, нового складу правління, нової редакції статуту тощо, а також про затвердження розміру внесків на утримання будинку.

Таким чином, суд вважає, що спірні правовідносини виникли між ОСОБА_1 , яка фактично оспорює прийняті загальними зборами ОСББ рішення, які безпосередньо стосуються діяльності ОСББ. За обставинами позовної заяви, позивачка оспорює процедуру проведення загальних зборів, як управлінського органу ОСББ.

Відповідно до ч.2 ст.4 ГПК України юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

За приписами п.3 ч.1 ст.20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Згідно ст.385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту. Об`єднання власників квартир, житлових будинків є юридичною особою, яка створюється та діє відповідно до статуту та закону.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України від 29.11.2001 № 2866-III «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (далі - Закон № 2866-III).

Статтею 1 цього Закону встановлено, що ОСББ - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Відповідно до ст.4 Закону № 2866-III об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання й використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Основна діяльність ОСББ полягає в здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Отже, вищезазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

До того ж, слід зазначити, що у справі № 462/2646/17 (провадження № 11-1272апп18) від 06.02.2019 про визнання протиправної та скасування реєстраційної дії з державної реєстрації ОСББ, позивачем є власник квартири у багатоквартирному житловому будинку, у якому створене ОСББ, державна реєстрація якого оспорювалася. У цій справі Велика Палата Верховного Суду зазначила, що правовідносини між власником нерухомого майна у житловому будинку та ОСББ, яке створене у тому ж будинку, найбільш подібні до спорів, пов`язаних із діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи (пункт 3 частини першої статті 20 ГПК України).

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в постановах від 20.09.2018 у справі № 813/6286/15, від 06 лютого 2019 року у справі № 462/2646/17, від 02.10.2019 у справі № 501/1571/16, від 26.02.2020 у справі № 473/2005/19 та Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду в постановах від 13.03.2019 у справі № 127/14625/16-ц, від 15.04.2020 у справі № 758/8634/17, від 02.02.2021 у справі № 755/21681/15-ц

Разом із тим, відповідно до п.3 ч.1 ст.20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності, зокрема справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

До таких висновків прийшов Верховний Суд, враховуючи постанову Великої Палати Верхового Суду від 26.02.2020 у справі №473/2005/19 (провадження №14-634цс19).

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що зустрічний позов ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок 27Д», в якій третьою особою без самостійних вимог зазначена ОСОБА_2 , про визнання недійним рішення загальних зборів, не підлягає розгляду місцевим судом загальної юрисдикції у порядку цивільного судочинства.

Таким чином, враховуючи предмет позову та характер спірних правовідносин, суд вважає, що даний спір підлягає розгляду за правилами господарського судочинства.

Статтями 4 та 5 ГПК України передбачено право особи на звернення до господарського суду та способи судового захисту.

Згідно п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України суд своєю ухвалою відмовляє у відкриття провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Як визначено ч.5 ст.186 ЦПК України, відмовляючи у відкритті провадження у справі з підстав, визначених п.1 ч.1 ст.186 цього Кодексу, суд повинен повідомити заявникові, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд таких справ.

Таким чином, у відкритті провадження по даній цивільній справі слід відмовити у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства. Також необхідно роз`яснити позивачці, що дана справа віднесена до розгляду господарським судом, відповідно до положень ГПК України. Слід зазначити, що підстав у суду передавати до розгляду цю справу до господарського суду, немає, оскільки такий процесуальний порядок не визначений нормами національного законодавства.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.49, 186, 193, 194, 197, 260 ЦПК України, суд-

ухвалив:

Відмовити у відкриття провадження за зустрічною позовну заяву ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок 27Д» про визнання недійним рішення загальних зборів.

Роз`яснити відповідачці ОСОБА_1 право на звернення з вказаними позовними вимогами в порядку господарського судочинства.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 15 днів з дня підписання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 01.02.2023 р.

Суддя С.В. Єдаменко