№ 468/2779/23
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
_____________________________________________________________
У Х В А Л А

11.12.2023 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Янчук С.В. під час розгляду питання про об`єднання зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації шляхом спростування недостовірної інформації та стягнення моральної шкоди з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації шляхом спростування недостовірної інформації та стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Баштанського районного суду Миколаївської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації шляхом спростування недостовірної інформації та стягнення моральної шкоди.

Ухвалою від 02.11.2023 року відкрито провадження у даній справі.

05.12.2023 року відповідач по справі ОСОБА_1 звернувся до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації шляхом спростування недостовірної інформації та стягнення моральної шкоди.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Зустрічну позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175,177 ЦПК України.

Відповідно до вимог п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Позов містить вимоги про стягнення упущеної вигоди та моральної шкоди, однак всупереч вищезазначеним положенням ЦПК України не містить зазначення ціни позову.

Відповідно до вимог п.п.4,5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Резолютивна частина позову містить вимогу про визнання нанесення позивачу моральної шкоди шляхом поширення недостовірної інформації ОСОБА_2 на своїй сторінці в соцмережі Фейсбук відносно позивача, що стосується подій, які відбулися 01.09.2023 року в мерії м. Баштанка з його фото.

Разом з тим, позовна заява не містить викладу обставин (з посилання на норми закону) щодо можливості захисту порушених прав шляхом "визнання нанесення моральної шкоди".

Крім того, зазначена в резолютивній частині позову вимога про визнання нанесення позивачу моральної шкоди не є достатньо конкретизованою, оскільки не містить достатніх відомостей про те, яка саме інформація, на думку позивача, була поширена відповідачем, є недостовірною та підлягає спростуванню (чіткий перелік інформації), зокрема, незрозумілим є, які саме події відбулися "01.09.2023 року в мерії м. Баштанка". Зміст позову даних обставин в достатній мірі не містить.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви ОСОБА_1 додано клопотання про звільнення його від сплати судового збору, обґрунтовуючи його своїм тяжким матеріальним становищем та тим, що його сім`я відноситься до малозабезпечених.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов: 1) якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2) або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина друга статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

Встановлений статтею 8 Закону України «Про судовий збір» перелік умов, за яких особу може бути звільнено від сплати судового збору, є вичерпним.

Отже, положення статті 136 ЦПК, як загальної норми, що регулює питання звільнення від сплати судового збору, деталізовані конкретизуючими нормами спеціального закону - статтями 5 та 8 Закону України «Про судовий збір», що свідчить про необхідність при застосуванні положень статті 136 ЦПК та вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору осіб, не зазначених у статті 5 Закону України «Про судовий збір», застосовувати критерії, визначені статтею 8 цього Закону.

Вказане узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду у справі № 0940/2276/18.

Звертаючись до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору, ОСОБА_1 надав лише копію довідки управління соціального захисту населення Баштанської РВА від 02.11.2023 року та повідомлення Баштанської РВА від 17.08.2023 року, відповідно до яких останній перебуває на обліку з 01.02.2023 року та отримує допомогу як малозабезпеченим сім`ям.

Диспозиція статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає застосування вказаного процесуального інструменту за наявності перелічених трьох умов.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового забору, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати належні, допустимі та достатні докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тобто, у клопотанні про звільнення від сплати судового збору заявник повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин, враховуючи, що статтею 129 Конституції України закріплено один із основоположних принципів правосуддя - рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Та обставина, що відповідач отримає допомогу малозабезпеченої сім`ї, на переконання суду не може бути єдиною та безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки суду не надано жодних належних доказів, які підлягають оцінці щодо реального майнового стану відповідача, зокрема, довідок: про доходи чи відсутність їх у 2022 році, з податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів або депозитів, документи про відсутність придбання рухомого чи нерухомого майна тощо, що можуть свідчити про існування об`єктивних перешкод виконати вимоги законодавства щодо оплати судового збору.

При вирішенні питання щодо сплати судового збору майновий стан сторони має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент.

Таким чином, надані вищевказані документи за відсутності належних і допустимих доказів скрутного матеріального становища відповідача, його сімейного, соціального та фінансового стану, не дає суду достатніх підстав для звільнення останнього від сплати судового збору.

В ухвалі від 07 червня 2022 року (справа № 127/1503/22, провадження № 61-4701ск22) Верховний Суд зазначив, що особа, яка подає заяву про звільнення від сплати судового збору, з урахуванням вимог статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази (наприклад, довідка про доходи за календарний рік, який передує року подання до суду касаційної скарги, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо) на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановлених законодавством порядку та розмірі.

Таким чином,у задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання зустрічного позову слід відмовити.

Згідно з п.п.5 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України „Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, а саме: позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви про відшкодування моральної шкоди - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, заявником підлягає до сплати судовий збір в наступних розмірах: 1073,60 грн. + 2684 грн. = 3757 грн. 60 коп.

Зазначене, у свою чергу, вказує на необхідність заявника додати до позовної заяви документ, який підтверджує сплату позивачем суми судового збору у вищевказаному розмірі за наступними реквізитами: отримувач Миколаїв.ГУК/тг м.Баштанка/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37992030, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0014370, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу *;101;____________(код клієнта за ЄДРПОУ); Судовий збір, за позовною заявою ОСОБА_1 , Баштанський районний суд Миколаївської області.

Із викладеного слід, що зустрічна позовна заява подана без додержання вимог ст.ст. 175,177 ЦПК України, а тому це є підставою для залишення її без руху для виправлення вказаних недоліків шляхом приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст. 175 ЦПК України та надання вищевказаних документів.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації шляхом спростування недостовірної інформації та стягнення моральної шкоди - залишити без руху.

Надати позивачу строк, для виправлення вказаних в ухвалі недоліків але не пізніше десяти днів з дня отримання позивачем ухвали, роз`яснивши, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, позовна заява вважається неподаною і повертається.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ