БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 361/4555/23 провадження № 2/361/3136/23
У Х В А Л А

«20» грудня 2023 року м.Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

за участю секретаря судового засідання Бас Я.В.,

під час розгляду у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Броварської міської ради Броварського району Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бондар Тетяни Миколаївни про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

У червні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 19 червня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

11 серпня 2023 року від Броварської міської ради Броварського району Київської області до суду надійшов відзив на позовну заяву. У додаток до відзиву на позовну заяву відповідачем надано Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта ОСОБА_2 від 25 липня 2023 року № 340296305.

З огляду на належність померлому ОСОБА_2 нерухомого майна, що розміщене поза межами територіальної підсудності Броварського міськрайонного суду Київської області, суд дійшов висновку про передачу даної справи на розгляду до суду за місцезнаходженням основної частини нерухомого майна.

У підготовче засідання учасники справи не з`явилися, про дату час та місце розгляду справи повідомлялися у порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством. Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 приймав участь у розгляді справи у режимі відеоконференції. Разом з тим, з підстав наявності технічних несправностей програмного забезпечення vkz.court.gov.ua дане судове засідання проведено без його участі з урахуванням положень процесуального законодавства щодо несення ризиків технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 25 липня 2023 року № 340296305

ОСОБА_2 на праві власності належить земельна ділянка, площею 0,1282 га, кадастровий номер: :02:014:0005, для ведення особистого селянського господарства, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , а також житловий будинок АДРЕСА_2 , загальною площею 288,6 кв.м, житловою площею 169,4 кв.м, з господарськими будівлями та спорудами.

Предметом позову є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що складається з нерухомого майна, основна частина якого розташована у АДРЕСА_2 .

Цивільний процесуальний кодексу України (далі ЦПК України) виділяє декілька видів територіальної підсудності: загальна (залежно від місця проживання фізичної чи місцезнаходження юридичної особи), альтернативна (за вибором позивача), договірна (за угодою між сторонами), виключна (залежно від характеру спірного правовідношення), за зв`язком справ.

Відповідно до частини першої статті 30 ЦПК України визначено, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Виключна підсудність - особливий вид територіальної підсудності, який забороняє застосування інших видів територіальної підсудності (загальної, альтернативної або підсудність пов`язаних між собою вимог). Це пояснюється особливостями справ, на які така підсудність поширюється, і направлено на створення сприятливих умов для розгляду справи й виконання судового рішення.

Вимоги щодо виключної підсудності унеможливлюють застосування інших правил підсудності, крім тих, які встановлені процесуальним законом для відповідної категорії справ.

ВССУ у своєму листі №6-47/0/9-12 від 10 липня 2012 року (далі - лист ВССУ

№ 6-47/0/9-12) зазначає, що територіальна підсудність визначається колом цивільних справ у спорах, вирішення яких віднесено до повноважень суду першої інстанції (статті 108-114 ЦПК України). Стаття 109 ЦПК України визначає підсудність справ за місцезнаходженням відповідача, а стаття 114 ЦПК України правила виключної підсудності. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи щодо спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність в матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ЦК України звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається, що він прийняв спадщину. Відповідно до статті 66 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за місцем відкриття спадщини. На позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності, і вони пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини, якщо такі позови виникають з приводу нерухомого майна.

З урахуванням викладеного, на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.

Відповідно до пункту 42 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01 березня 2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» передбачено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Таким чином спір, що виник між сторонами має предметом встановлення наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини та визначення додаткового строку для прийняття спадщини та має виключну підсудність, тобто повинен розглядатися за місцем знаходження основної частини нерухомого майна, а саме будинку АДРЕСА_2 , що відноситься до територіальної підсудності Деснянського районного суду міста Києва.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно з Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у пункті 1 статті 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншого суду якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до статті 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи, що даний позов територіально не підсудний Броварському міськрайонному суду Київської області, а підсудний Деснянському районному суду міста Києва суд вважає за необхідне передати дану цивільну справу за підсудністю до належного суду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 30, 31, 260 ЦПК України,

у х в а л и в:

Передати на розгляд до Деснянського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Броварської міської ради Броварського району Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бондар Тетяни Миколаївни про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.О.Василишин