18.12.2023 227/3296/23
У Х В А Л А

18 грудня 2023 року м. Добропілля

Суддя Добропільського міськрайонного суду Донецької області Здоровиця О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Трун Ольга Валентинівна до Товариства з обмеженою відповідальністю «Краснолиманське» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом і просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Краснолиманське» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 03.08.2023 року по 25.10.2023 року.

Ухвалою суду від 30.11.2023 року позовна заява була залишена без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам ст.175 ЦПК України.

Так, залишаючи позовну заяву без руху позивачу пропонувалось усунути недоліки зазначені в ухвалі суду від 30.11.2023 року, а саме:

вказати ціну позову, оскільки позивач звертається до суду з вимогами майнового характеру,

конкретизувати позовні вимоги, а саме зазначити суму, яку позивач просить суд стягнути з відповідача,

надати обґрунтований розрахунок сум, що підлягають стягненню. При цьому слід зазначити, що в ухвалі суду від 30.11.2023 року було зазначено, що надання позивачем разом з позовом клопотання про витребування доказів у відповідача щодо надання розміру середньоденного заробітку на час звільнення позивача (довідки про розмір доходу за два місяці, які передували звільненню та з зазначенням кількості відпрацьованих днів) не звільняє останнього від виконання вимог п. 3 ч. 3 ст.175 ЦПК України. В даній ухвалі судом було звернуто увагу позивача та його представника, яким є адвокат, на те, що для визначення суми середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, останній може використовувати відомості з Пенсійного фонду України про нарахування позивачу виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю його звільнення, оскільки ці дані містять вихідні дані (суми заробітної плати за 2 місяці перед звільненням, кількість відпрацьованих(робочих) позивачем днів за ці 2 місяці) необхідні для здійснення розрахунку суми середнього заробітку за час затримки.

Ухвалу суду від 30.11.2023 року позивач та його представник отримали відповідно 05.12.2023 року та 01.12.2023 року.

В строки передбачені ухвалою від 30.11.2023 року до суду від представника позивача адвоката Трун О.В. надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Представником позивача ОСОБА_2 суду була направлена позовна заява в новій редакції, в якій була зазначена ціна позову в розмірі 76984,00 грн, але при цьому розрахунку вказаної суми середнього заробітку в позовній заяві знов не наведено.

Тобто з вказаної позовної заяви не можливо з`ясувати, яким чином вказана сума була підрахована, а враховуючи те, що у позовній заяві, відповідно до вимог ст.175 ЦПК України, слід зазначити докази, що підтверджують кожну вказану в позові обставину, або причини неможливості їх зазначення, суд вважає, що розрахунок і є тим доказом, який підтверджує суму середнього заробітку, який підлягає стягненню у разі затримки розрахунку при звільненні, оскільки вказаний розрахунок дає суду розуміння щодо заробітної плати позивача протягом двох місяців перед звільненням, кількості відпрацьованих позивачем днів перед звільненням протягом двох місяців, кількості робочих днів затримки розрахунку.

При цьому слід зазначити, що представником позивача є адвокат, який, на думку суду, не міг не знати про можливість використання для здійснення розрахунку суми середнього заробітку, відомостей з Пенсійного Фонду України про нарахування позивачу заробітної плати та норм тривалості робочого часу.

Згідно роз`яснень, які містяться в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ЦПК. При цьому в позовній заяві повинні міститися не лише позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Необхідність конкретизації позовних вимог та їх обґрунтування обумовлена тим, що відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Вказане свідчить про те, що недоліки позовної заяви не усунуті в повному обсязі.

Фактично вбачається, що представник позивача адвокат Трун О.В. взагалі і не намагався здійснити розрахунок суми (ціна позову), яку зазначив як таку, що просить стягнути на користь позивача, перекладаючи цей свій обов`язок на відповідача та суд.

Вказані дії, дають підстави вважати, що з боку адвоката Трун О.В. недобросовісно виконуються належні йому процесуальні права як представника позивача, що виражається у її бездіяльності як адвоката виходячи з такого.

Відповідно до ч.2 ст.44 ЦПК України, учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Принцип добросовісності це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. Складовими цього принципу в цивільному судочинстві є:

- заборона зловживання процесуальними правами (пункт 11 частини третьої статті 2, частина перша статті 44 ЦПК України);

- вимога добросовісного виконання процесуальних обов`язків (частина 3 статті 27 ЦПК України (в редакції 2004 року), частина перша статті 44 ЦПК України);

- заборона чинити інші протиправні перешкоди у здійсненні правосуддя (введення суду в оману, використання втрачених процесуальних можливостей).

Зловживання процесуальними правами це протиправне, недобросовісне та неналежне використання учасником справи (його представником) належних йому процесуальних прав, що виражається у винних процесуальних діях (бездіяльності), які зовні відповідають вимогам цивільних процесуальних норм, але здійснюються з корисним або особистим мотивом, що спричиняє шкоду інтересам правосуддя у цивільних справах та (або) інтересам учасників справи, чи недобросовісна поведінка в інших формах.

Відповідно до ч.5,6 ст.185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Враховуючи, що недоліки позовної заяви в повному обсязі не усунуті, позовну заяву слід повернути.

При цьому суд звертає увагу позивача та його представника на те, що суд не може надавати привілеї будь-якому учаснику справи та має здійснювати судочинство в межах, й порядку визначеному процесуальним законом, щоб у стороннього, розсудливого спостерігача не виникало сумнівів в його необ`єктивності.

Тому, позивач та його представник не повинні сприймати постановлення ухвали про повернення позовної заяви, як перешкоду у розгляді позовної заяви, оскільки така ухвала є необхідністю для виконання вимог закону з метою забезпечення справедливого, неупередженого та своєчасного подальшого вирішення цієї справи.

Керуючись п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Трун Ольга Валентинівна до Товариства з обмеженою відповідальністю «Краснолиманське» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні - повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України, повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В.Здоровиця

18.12.2023