Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/3067/23
Провадження № 2/553/2934/2023
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

26.12.2023м. Полтава

Ленінський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді: Тимчука Р.І.,

за участю секретаря: Ковпак А.І.,

представника позивача: Ярошенко С.М.,

представника відповідача: Рудич Н.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Ярошенко Світлани Миколаївни до Полтавської міської територіальної громади в особі Полтавської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

УСТАНОВИВ:

15.11.2023 року представник ОСОБА_1 адвокат Ярошенко Світлана Миколаївна звернулась до суду з позовом Полтавської міської територіальної громади в особі Полтавської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження: Україна, Полтавська область, місто Полтава, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , що постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_2 був дядьком ОСОБА_1 (позивача), що підтверджується свідоцтвами про народження. Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина у вигляді 1/4 (однієї четвертої) частки квартири номер АДРЕСА_2 (старі назви: АДРЕСА_3 ; АДРЕСА_1 ), яка належала померлому ІНФОРМАЦІЯ_3 батьку померлого ОСОБА_3 , після смерті якого ОСОБА_2 фактично прийняв спадщину, проте не оформив своїх спадкових прав. 26 жовтня 2023 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Лебедь Н.В. (м. Полтава, вул. Григорія Левченка, 6) із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 дядька ОСОБА_2 . ОСОБА_1 є спадкоємицею ОСОБА_2 на частку спадщини, яка належала б її матері (рідній сестрі померлого) ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . Відповідно до статті 1261 Цивільного кодексу України інші спадкоємці, передбачені статтями 1261-1266 Цивільного кодексу України, відсутні. За життя ОСОБА_2 заповіт не складав, тобто має місце спадкування за законом. Нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Лебедь Н.В відмовила у вчиненні нотаріальної дії через сплив шестимісячного терміну для прийняття спадщини. Відповідно до частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. ОСОБА_1 має малолітнього сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження. 3 жовтня 2022 року п`ятирічний син ОСОБА_1 отримав тяжку травму - закритий компресійний перелом Тн 7 хребця, що підтверджується довідкою Дитячої міської клінічної лікарні від 03.10.2022 про те, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 отримав компресійну травму. Компресійний переломом хребта має на увазі стан, при якому порушена цілісність одного або декількох хребців. Це відбувається, коли виникає сильне здавлювання кістки при ударі чи іншому впливі. Виникає деформація тіл хребців клиноподібної форми. Кістка стискається, піддається розплющенню або розтріскуванню. Відновлення організму після такої поразки хребців досить складний і тривалий процес. Він має на увазі профілактику ускладнень, а також корекцію наслідків травми. Рання реабілітація після компресійного перелому хребта 1 починається одночасно з лікувальними заходами. Реабілітація після компресійного перелому поперекового відділу хребта триває від чотирьох місяців до року. У ній беруть участь лікарі та реабілітологи. Для підвищення ефективності реабілітації підключають фізіотерапію. Весь час ОСОБА_1 була зайнята лікуванням та реабілітацією сина ОСОБА_5 . В позивача, як матері не було інших думок окрім як про здоров`я сина, про його належне та своєчасне лікування, щоб в подальшому, за можливості, він не мав проблем зі здоров`ям. Після лікування настав тривалий термін проведення реабілітації, який також потребував дуже багато уваги до дитини, так як син ще досить маленький тому не мав можливості самостійно відвідувати лікарів та реабілітологів, відвідувати сеанси масажів та інших процедур необхідних для відновлення здоров`я після тяжкої травми. У випадку якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Це і стало підставою звернення до суду.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 16.11.2023 року відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного.

24.11.2023 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що територіальна громада в особі Полтавської міської ради проти позову заперечує з огляду на наступне. Спадкодавець ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 . Позивач звернулася з заявою про прийняття спадщини 26.10.2023 року. 6-ти місячний строк на прийняття спадщини закінчився 16.04.2023 року. Пропущений строк 6 місяців. Позивач вважає, що пропущений строк нею з поважної причини: 03.10.2022 року 5-ти річний син позивачки ОСОБА_1 отримав тяжку травму - закритий компресійний перелом Тн 7 хребця, проходив довгий складний період лікування та подальшу реабілітацію. Відповідно до положень статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно частини 3 статті 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Частиною 1 статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частини 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно частини 1, 2 статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно пункту 2 листа Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753-0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» відповідно до статті 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Отже, позивач мала можливість направити поштою заяву про прийняття спадщини на адресу нотаріуса, запросити нотаріуса додому, чим вона не скористалася. Матеріали справи не містить жодного доказу, що позивач була позбавлена можливості направити поштою до нотаріальної контори письмову заяву про прийняття спадщини, запросити нотаріуса додому для особистого написання заяви у присутності нотаріуса. Крім того, у період дії воєнного стану зацікавлені особи мають право звернутися до будь-якого нотаріуса України для заведення спадкової справи, незалежно від місця відкриття спадщини. Якщо спадкоємець у зв`язку з активними бойовими діями не має змоги прибути чи направити заяву за місцем відкриття спадщини, він може звернутися до будь-якого нотаріуса в регіоні. Нотаріальна палата України веде Реєстр нотаріусів, які працюють під час війни: http://notar.npu.ua/ з метою надання інформації щодо контактів працюючих нотаріусів. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. На підставі зазначеного, просить відмовити в задоволенні позову.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 27.11.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала, просила задовольнити у повному обсязі з підстав, наведених у позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позовних вимог заперечувала, зазначила, що в позові необхідно відмовити, просила врахувати викладене у відзиві.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, суд доходить до такого.

Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, якщо спадкоємець не проживав постійно разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, обов`язковою умовою реалізації його спадкових прав є подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Невиконання цих дій матиме наслідком пропущення строку для прийняття спадщини. Загальний строк для прийняття спадщини дорівнює 6 місяцям і починає вираховуватися з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження: Україна, Полтавська область, місто Полтава, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , що постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 був дядьком ОСОБА_1 (позивача), що підтверджується свідоцтвами про народження.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина у вигляді 1/4 (однієї четвертої) частки квартири номер АДРЕСА_2 (старі назви: АДРЕСА_3 ; АДРЕСА_1 ), яка належала померлому ІНФОРМАЦІЯ_3 батьку померлого ОСОБА_3 , після смерті якого ОСОБА_2 фактично прийняв спадщину, проте не оформив своїх спадкових прав.

26 жовтня 2023 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Лебедь Н.В. (м. Полтава, вул. Григорія Левченка, 6) із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 дядька ОСОБА_2 . ОСОБА_1 є спадкоємицею ОСОБА_2 на частку спадщини, яка належала б її матері (рідній сестрі померлого) ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно до статті 1261 Цивільного кодексу України інші спадкоємці, передбачені статтями 1261-1266 Цивільного кодексу України, відсутні.

За життя ОСОБА_2 заповіт не складав, тобто має місце спадкування за законом.

Нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Лебедь Н.В відмовила у вчиненні нотаріальної дії через сплив шестимісячного терміну для прийняття спадщини.

Відповідно до частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

ОСОБА_1 має малолітнього сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження. 3 жовтня 2022 року п`ятирічний син ОСОБА_1 отримав тяжку травму - закритий компресійний перелом Тн 7 хребця, що підтверджується довідкою Дитячої міської клінічної лікарні від 03.10.2022 про те, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 отримав компресійну травму. Компресійний переломом хребта має на увазі стан, при якому порушена цілісність одного або декількох хребців. Це відбувається, коли виникає сильне здавлювання кістки при ударі чи іншому впливі. Виникає деформація тіл хребців клиноподібної форми. Кістка стискається, піддається розплющенню або розтріскуванню. Відновлення організму після такої поразки хребців досить складний і тривалий процес. Він має на увазі профілактику ускладнень, а також корекцію наслідків травми. Рання реабілітація після компресійного перелому хребта 1 починається одночасно з лікувальними заходами. Реабілітація після компресійного перелому поперекового відділу хребта триває від чотирьох місяців до року. У ній беруть участь лікарі та реабілітологи. Для підвищення ефективності реабілітації підключають фізіотерапію.

Весь час ОСОБА_1 була зайнята лікуванням та реабілітацією сина ОСОБА_5 . В позивача, як матері не було інших думок окрім як про здоров`я сина, про його належне та своєчасне лікування, щоб в подальшому, за можливості, він не мав проблем зі здоров`ям. Після лікування настав тривалий термін проведення реабілітації, який також потребував дуже багато уваги до дитини, так як син ще досить маленький тому не мав можливості самостійно відвідувати лікарів та реабілітологів, відвідувати сеанси масажів та інших процедур необхідних для відновлення здоров`я після тяжкої травми. У випадку якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Суд враховує, що відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні, введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався, та станом на день ухвалення рішення діє на території України.

Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 06.03.2022) установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.

В подальшому п. 3 постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в редакції від 29.06.2022 встановив, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Аналізуючи зібрані по справі докази, не надмірну тривалість пропуску строку з урахуванням вищевикладених обставин, які мають значення у справі, суд вважає, що шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини був пропущений з поважних причин.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 року № 6-1320цс17.

Згідно з абзацом шостим пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постанові Верховного Суду від 28.11.2018 року у справі № 494/498/16-ц зроблено висновок, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд зобов`язаний дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постанові Верховного Суду від 10.04.2019 року у справі № 332/1434/15-ц зазначено, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постанові Верховного суду від 21.10.2021 року у справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) вказано, що «вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового мана; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строкові службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємці про наявність заповіту тощо.

Зважаючи на те, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність визначається у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Таким чином, об`єктивними обставинами поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини суд може визнати: тяжку травму, довгий та складний період лікування та подальшої реабілітації малолітнього сина ОСОБА_1 .

Вказані обставини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, що потягло за собою пропуск строку для прийняття спадщини, окрім того, в умовах воєнного стану, тому існують підстави для задоволення позову та надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, враховуючи обставини, на які вказано в позовній заяві, суд вважає поважною причину пропуску позивачем строку для подання заяви на прийняття спадщини та визначає ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини 3 місяці з дня набрання рішення законної сили, який вважає достатнім.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 81, 89, 141, 259, 264, 265,268 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги представника ОСОБА_1 адвоката Ярошенко Світлани Миколаївни до Полтавської міської територіальної громади в особі Полтавської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) додатковий строк в 3 (три) місяці з дня набрання законної сили цим судовим рішенням для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті рідного дядька ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), визнавши причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ленінського районного суду м. ПолтавиР. І. Тимчук