У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.12.2023 м. Бар Вінницької області

Барський районний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді Салдан Ю. О.,

секретар судового засідання Ярковський С. О.

за участю:

представника позивача адвоката Ткаченко Т. В. в режимі відеоконференції

представника відповідача адвоката Костриці В. С. в режимі відеоконференції

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача про відвід головуючої судді Салдан Ю. О. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про усунення перешкод в користуванні земельними ділянками та зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди,

У С Т А Н О В И В :

У судовому засіданні 19.12.2023 представник відповідача адвокат Костриця В. С. заявив відвід головуючій судді. В обґрунтування заявленого відводу зазначив, що суд є упередженим до відповідача і намагається якнайшвидше вирішити справу на користь позивача, оскільки не надав можливості представнику відповідача висловитися щодо клопотання позивача про зловживання процесуальними правами відповідачем, також незаконно відмовив у задоволенні клопотання відповідача про повернення розгляду справи до стадії підготовчого судового засідання, приєднання додаткових доказів і проведення обстеження земельної ділянки, незаконно проводив судові засідання за відсутності сторони відповідача, що в сукупності надає підстави представнику відповідача вважати суд упередженим.

У судовому засіданні представник позивача проти заявленого відводу заперечила, зазначивши, що суд діє відповідно до норм ЦПК, а заявлений відвід ґрунтується на незадоволенні представника відповідача відмовою суду у задоволенні його клопотання.

Вирішуючи заявлений відвід, суд керується таким.

Відповідно до частин 2, 3 статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

З наведених норм статті 40 ЦПК України вбачається, що у тому випадку, коли заява про відвід подана під час судового засідання, така не заява не передається на розгляд іншому судді, і заявлений відвід вирішується тим складом суду, який розглядає справу.

Згідно з частиною 3 статті 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Частиною 1 статті 36 ЦПК України передбачені підстави для відводу (самовідводу) судді. Зокрема, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України № 475/97-ВР від 17.07.97 (надалі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно із усталеною прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, розумні строки розгляду і безсторонність суду є окремими аспектами права на справедливий суд.

Зокрема, наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного («Білуха проти України», N 33949/02, § 49, 50, рішення від 9 листопада 2006 року).

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків

Такі правила передбачені статтею 12 ЦПК України.

Відповідно до частини 3 статті 214 ЦПК України у разі виникнення заперечень у будь-кого з учасників справи, щодо дій головуючого ці заперечення заносяться до протоколу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу.

Згідно з частиною 4 статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відвід було заявлено представником відповідача одразу після постановлення судом ухвали за результатами розгляду клопотання відповідача і ґрунтується на незгоді представника із постановленою судом ухвалою, що не може бути підставою для відводу.

Відносно доводів про ненадання можливості представнику відповідача висловитися щодо клопотання про зловживання процесуальними правами, то такі доводи ґрунтуються на незгоді представника відповідача із діями головуючої щодо керування ходом судового процесу і також не можуть бути підставою для відводу. Крім того, такі доводи спростовуються даними звукозапису судового засідання, на яких зафіксовано, що після оголошення головуючою про надходження такого клопотання представник відповідача під час висловлення своєї позиції щодо підтримання клопотання про повернення розгляду справи до стадії підготовчого судового засідання з власної ініціативи висловився і щодо клопотання про зловживання процесуальними правами, і суд цієї промови представника відповідача не переривав. Після цього представник відповідача не просив слова для висловлення доповнень чи реплік.

Проаналізувавши аргументи представника відповідача стосовно заявленого відводу, суд дійшов висновку, що ці аргументи за своєю суттю є незгодою з процесуальними рішеннями головуючої судді щодо вирішення клопотань, а також щодо керування ходом судового процесу.

Однак зі змісту правових норм, викладених у статті 36 ЦПК України, статтях 14, 106 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», статтях 126, 129 Конституцій України, рішення суду, дії або бездіяльність суддів під час здійснення правосуддя, підготовки, розгляду справ у судових інстанціях, можуть оскаржуватися в апеляційному та касаційному порядку окремо або скарги на такі дії і рішення можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду. Незгода з процесуальними рішеннями судді не є підставою для відводу судді від розгляду цивільної справи.

З наведених мотивів суд вважає заявлений відвід необґрунтованим і таким, що задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 36, 39, 40 ЦПК України суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволенні заяви представника відповідача про відвід головуючої судді Салдан Ю.О.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і окремому оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду за результати судового розгляду.

Суддя Юлія САЛДАН