УХВАЛА

12 січня 2023 року

м. Київ

справа № 753/15890/19

провадження № 61-11333ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Зінченко Максим Миколайович, на постанову Київського апеляційного суду від 05 жовтня 2022 року у справі за позовом акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_2 до акціонерного товариства «Універсал Банк», третя особа - ОСОБА_1 , про визнання поруки припиненою,

ВСТАНОВИВ :

16 листопада 2022 року представник ОСОБА_1 - адвокат Зінченко М. М. подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій посилаючись на порушення апеляційним судом процесуальних норм, просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 05 жовтня 2022 року в частині часткового погашення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 01 грудня 2022 року касаційну скаргу залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків, а саме для сплати судового збору.

23 грудня 2022 року та 28 грудня 2022 року до суду надійшли клопотання, у яких представник заявника просить суд зменшити розмір судового збору до 19 210 грн, посилаючись на відсутність у ОСОБА_1 доходів з серпня 2018 року по теперішній час та перебування її у Німеччині разом з малолітньою дитиною в наслідок введення на території України військового стану. До клопотання додано копію висновку про вартість майна від 28 грудня 2018 року, довідку, сформовану засобами автоматичних систем Пенсійного фонду України від 14 грудня 2022 року про доходи ОСОБА_1 за період з 2011 по 2018 роки, копію свідоцтва про народження ОСОБА_3 , копію посвідки на тимчасове проживання в Німеччині від 30 березня 2022 року (німецькою мовою без перекладу).

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до змісту статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

За змістом статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Насамперед варто зауважити, що Законом України «Про судовий збір» визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

Стаття 136 ЦПК України визначає право суду на звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, виходячи із майнового стану сторони, водночас саме стаття 8 Закону України «Про судовий збір», яка є спеціальною, конкретизує порядок, умови такого звільнення і коло осіб, які можуть бути звільнені від сплати судового збору.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина друга статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5 вказаного Закону, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду, навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Що ж до самих умов, визначених статтею 8 Закону України «Про судовий збір», вони диференційовані за суб`єктним та предметним застосуванням.

Умови, визначені у пункті 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», можуть застосовуватися лише до позивачів - фізичних осіб, за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу за попередній календарний рік.

Таким чином, пункт 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначає, що для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити розмір річного доходу заявника за попередній календарний рік.

Зменшення розміру судового збору може мати місце за наявності виключних обставин, враховуючи, що статтею 129 Конституції України закріплено один із основоположних принципів правосуддя - рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення у справі «Креуз проти Польщі», від 19 червня 2001 року).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», від 26 липня 2005 року).

Разом з тим, особа, яка подала касаційну скаргу у цій справі, не надала достатніх доказів на підтвердження виключних обставин для зменшення розміру судового збору.

Заявником не доведено обставин, які б свідчили про наявність достатніх підстав для зменшення розміру судового збору; не надано доказів, які б повно підтверджували розмір її річного доходу за попередній календарний рік (2021 рік).

При таких обставинах касаційний суд позбавлений можливості визначити, чи перевищує розмір судового збору, який підлягає сплаті, 5 відсотків розміру річного доходу позивача, без наявності відомостей щодо такого доходу за весь попередній календарний рік.

Тому клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору не підлягає задоволенню.

Представником заявника надано копію висновку про вартість майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , що станом на 28 грудня 2018 року становить 1 261 400 грн.

Ставка судового збору, чинна на час подання касаційної скарги на рішення суду, встановлена підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та визначена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Позовну заяву подано у серпні 2019 року, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою становила 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (прожитковий мінімум для працездатних осіб - 1 921 грн, підпункт 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній станом на час подання позову у справі).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17 викладено правовий висновок щодо сплати судового збору за подання позовної заяви про звернення стягнення на майно, згідно з яким, зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Судове рішення у даній справі оскаржується в частині задоволених позовних вимог (звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме: квартири АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 на праві приватної власності, шляхом продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах за початковою ціною, визначеною суб`єктом оціночної діяльності в межах виконавчого провадження).

Отже, судовий збір за подання касаційної скарги в даному випадку становить 37 842 грн (1 261 400 грн х 1,5 % х 200 %).

Згідно з наданої квитанції від 11 листопада 2022 року № 0.0..1 ОСОБА_1 сплатила судовий збір за подання касаційної скарги в розмірі 19 210 грн.

Ураховуючи наведене, ОСОБА_1 необхідно доплатити судовий збір за подання касаційної скарги в розмірі 18 632 грн (37 842 грн - 19 210 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в розмірі 18 632 грн має бути перераховано за наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102; найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження оплати судового збору необхідно надати Верховному Суду квитанцію (платіжне доручення).

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 127, 185, 261, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Зінченко Максим Миколайович, про зменшення розміру судового збору.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Зінченко Максим Миколайович, на постанову Київського апеляційного суду від 05 жовтня 2022 року залишити без руху.

Надати для усунення недоліків касаційної скарги строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко