Справа №461/9603/23
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 грудня 2023 року Галицький районний суд м. Львова
у складі: головуючого судді Волоско І.Р.
секретар судового засідання Сливка І.П.
за участю: представника позивача Філяровської Н.
представника відповідача Паращича В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Львові цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Укртелеком» до Управління державної реєстрації юридичного департаменту Львівської міської ради, треті особи ЛКП «Айсберг», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про зміну адреси об`єкта нерухомого майна, -
АТ «Укртелеком» звернулося в суд з позовом до Управління державної реєстрації юридичного департаменту Львівської міської ради, треті особи ЛКП «Айсберг», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про зміну адреси об`єкта нерухомого майна, покликаючись на те, що позивач є власником будівель загальною площею 159,9 (сто п`ятдесят дев`ять цілих дев`ять десятих) кв.м., а саме: гараж, загальною площею 46,1 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 ; будівля гаражів під літ. "Б-1" загальною площею 113,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 . Однак, за цією ж адресою зареєстровані інші об`єкти нерухомості, а саме квартира АДРЕСА_2 , яка належить на праві приватної спільної часткової власності ОСОБА_1 ; ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ; ОСОБА_5 ; квартира АДРЕСА_2 (номер запису про іпотеку: 34590896; рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 50162070 від 11.12.2019 Іпотекодавець: ОСОБА_4 ; нежитлова будівля загальна площею 12.9 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , РНОНМ: НОМЕР_1 , номер відомостей про речове право: 18809615, який належить ОСОБА_4 . Таким чином, оскільки існують декілька різних об`єктів нерухомості, з різною площею, власниками яких є різні особи, якими було набуто у власність майно в різні періоди часу та яким присвоєна однакова адреса - АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , що свідчить про наявність дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, просить суд задовольнити позов і змінити адреси об`єктів нерухомого майна, що належать позивачу на праві власності.
Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 08 листопада 2023 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено до судового розгляду.
Представник позивача Філяровська Н. в судовому засіданні позов підтримала з підстав, наведених у ньому; представник уточнила, що у спорі йдеться не про об`єднання об`єктів нерухомості під однією адресою, а зміни адрес гаражів, які належать АТ «Укртелком» на праві приватної власності. Зокрема, адресу гаражу площею 46,1 кв.м. - змінити на адресу АДРЕСА_1 ; будівлі гаражів під літ. «Б-1» площею 113,8 кв.м.- змінити на АДРЕСА_1 .
Представник відповідача Управління державної реєстрації юридичного департаменту Львівської міської ради Паращич В. зазначив, що в управління відсутні правові підставі самостійно змінити нумерацію об`єктів нерухомого майна, оскільки законом ці питання віднесені до повноважень суду; при цьому, не заперечив проти зміни адрес об`єктів нерухомого майна- гаражів, які належать позивачу на праві власності по запропонованому ними варіанту, оскільки це не буде порушувати прав та інтересів сторін.
Треті особи у спорі у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Є достатньо матеріалів про права та відносини сторін, потрібність дачі особистих пояснень третіми особами відсутня, а відтак, суд вважає можливим проводити судове засідання та винести рішення по справі у відсутності третіх осіб.
Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Водночас, суд врахував, що відповідно до ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
Суду також не подано будь-яких інших доказів, які доводять об`єктивну неможливість відповідача та представників третіх осіб прибути у судове засідання, прийняти участь у розгляді справи в режимі відеоконференцзв`язку, а також неможливість забезпечить участь у судовому засіданні уповноваженого представника.
Суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, суд приходить до переконання про наявність законних підстав для вирішення спору по суті. При цьому, суд наголошує, що основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторони, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.
Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
При цьому, виходячи з положень ст. 16 ЦК України особа звертається до суду за захистом свого порушеного права.
Заслухавши пояснення, перевіривши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до наступного висновку.
Судом встановлено, що Акціонерне Товариство «Укртелеком» є власником будівель загальною площею 159,9 (сто п`ятдесят дев`ять цілих дев`ять десятих) кв.м., а саме:
Встановлено, що за цією ж адресою зареєстровані інші об`єкти нерухомості, а саме:
- квартира АДРЕСА_2 (Загальна площа 43.4 кв.м.; РНОНМ: 28014302, яка належить на праві приватної спільної часткової власності ОСОБА_1 ; ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ; ОСОБА_5 на підставі рішення Галицького районного суду м.Львова; свідоцтво про право власності, № НОМЕР_3 , 05.W.2006, видане Галицькою районною адміністрацією Львівської міської ради згідно з розпорядженням №850 від 05.07.2006р.);
- нежитлова будівля загальна площею 12.9 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , РНОНМ: НОМЕР_1 , номер відомостей про речове право: 18809615, який належить ОСОБА_4 на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 33664906 від 01.02.2017 відповідно до інформаційної довідки № 341630100 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Вищенаведені житлові будинки за адресами: АДРЕСА_1 та будинок АДРЕСА_3 знаходяться на балансі ЛКП «Айсберг», який надає послуги з управління багатоквартирними будинками.
З наведеного вище вбачається, що існують декілька різних об`єктів нерухомості, з різною площею, власниками яких є різні особи, якими було набуто у власність майно в різні періоди часу та яким присвоєна однакова адреса - АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , що свідчить про наявність дублювання номерів об`єктів нерухомого майна.
10.10.2023 року позивачем подано до Управління державної реєстрації Юридичного департаменту Львівської Міської Ради запит про надання інформації щодо описаної ситуації, який зареєстровано від 12.10.2023 року за № 2-ЗПІ-1671-2902.
16.10.2023 року за №2902-вих-126956 Управління державної реєстрації Юридичного департаменту ЛМР надіслало відповідь на запит, з якої вбачається, що порядок присвоєння адрес регулюється Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та «Порядком присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 07.07.2021 №690 . Відповідно до п. 50 Порядку упорядкування нумерації об`єктів нерухомого майна здійснюється: у випадку виявлення невідповідності адреси фактичному розташуванню об`єкта; у випадку виявлення дублювання адрес існуючих об`єктів державної або комунальної власності; у випадку подвоєння адрес внаслідок об`єднання населених пунктів; у випадках, визначених пунктами 9, 10 та 41 цього Порядку; у випадках, встановлених законодавством та цим Порядком. Відповідно до п. 51 Порядку упорядкування нумерації будинків здійснюється з використанням Реєстру будівельної діяльності. Відповідно до п. 52 Порядку у разі виявлення дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, один чи більше з яких не є об`єктами державної чи комунальної власності та не підпадають під випадки, зазначені у пункті 50 цього Порядку, зміна, коригування адреси здійснюються на підставі рішення суду. Враховуючи вищевикладене, для зміни нумерації об`єктів нерухомого майна, які дублюються та хоча б один з яких не є об`єктом державної чи комунальної власності органу з присвоєнні адрес для внесення інформації в Реєстр будівельної діяльності потрібно подати рішення суду.
Вказана відповідь Управління на запит про надання інформації не є відмовою органу у вчиненні/невчиненні певних дій, а є роз`ясненням суб`єктом владних повноважень щодо можливого способу реалізації прав Позивачем, а тому юрисдикція адміністративного суду в контексті оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень у випадку порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи відповідно до пункту 1 частини першої статті 19 КАС України, не може бути застосована щодо даних правовідносин.
Порядок присвоєння, зміни адреси об`єкту нерухомого майна у разі його дублювання здійснюється відповідно до "Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна" затвердженого Постановою КМУ від 07.07.2021 року № 690, а також Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Виходячи з положень ст. 1 Закону України "Про адміністративні послуги", присвоєння адреси об`єкту нерухомого майна є адміністративною послугою, а п. 6 ст. 9 цього Закону встановлено заборону вимагати від суб`єкта звернення документи або інформацію для надання адміністративної послуги, не передбачені законом.
Як вбачається з Інформаційної картки адміністративної послуги "Зміна/коригування нумерації адреси для упорядкування нумерації об`єктів нерухомого майна", затвердженої наказом начальника управління державної реєстрації юридичного департаменту Львівської міської ради від 15.06.2023 №8-р, суб`єктом надання цієї адміністративної послуги є Управління державної реєстрації юридичного департаменту Львівської міської ради. Переліком документів, необхідних для отримання адміністративної послуги, порядком та способом їх подання, а у разі потреби - інформація про умови чи підстави отримання адміністративної послуги передбачено, що у разі виявлення дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, один чи більше з яких не є об`єктом державної чи комунальної власності необхідно надати копію рішення суду.
Таке посилання у Інформаційній картці адміністративної послуги "Зміна/коригування нумерації адреси для упорядкування нумерації об`єктів нерухомого майна" на необхідність прийняття судом відповідного рішення кореспондується з вимогами пункту 52 "Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна", затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 07.07.2021р. №690.
Згідно пункту 52 Порядку, у разі виявлення дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, один чи більше з яких не є об`єктами державною чи комунальної власності, зміна, коригування адреси здійснюється на підставі рішення суду.
Отже, враховуючи положення п. 52 Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна, наразі, єдиним органом, уповноваженим на зміну адреси об`єкта нерухомого майна, у разі її дублювання, є суд.
Як було встановлено судом, позивач, який є власником будівель за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , не може реалізувати свої права власника повною мірою у зв`язку з наявністю іншого нерухомого майна за тими ж адресами, що відрізняються за площами, технічними характеристиками, оскільки вбачається існування дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, а зміна чи корегування існуючої адреси можлива лише на підставі рішення суду.
Позивач вважає, що порушене право підлягає захисту шляхом зміни адрес об`єктів нерухомого майна, що належить на праві власності позивачу, та просить суд змінити адресу нерухомості, що належить позивачу на праві власності.
Відповідно до статті 26-3 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" адресою об`єкта нерухомого майна є унікальна структурована сукупність реквізитів, що використовуються для ідентифікації об`єкта та визначення місця його розташування на місцевості.
Порядок присвоєння адрес об`єктів нерухомого майна затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок не може передбачати обов`язок фізичних та юридичних осіб щодо отримання будь-яких дозволів, погоджень або інших документів дозвільного характеру, а також повноважень державних органів, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових осіб, підприємств, установ, організацій, утворених такими органами, видавати зазначені документи.
Адреса присвоюється об`єктам будівництва, будинкам, будівлям, спорудам, квартирам, гаражним боксам, машиномісцям, іншим житловим та нежитловим приміщенням, які є самостійними об`єктами нерухомого майна.
Адреса (крім реквізиту, визначеного пунктом 10 частини четвертої цієї статті) присвоюється, змінюється, коригується, анулюється:
виконавчим органом сільської, селищної, міської ради - у разі, якщо об`єкт знаходиться у межах території, на яку поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради;
місцевою державною адміністрацією - у разі, якщо об`єкт знаходиться у межах території, на яку не поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради, а також у разі неприйняття органом з присвоєння адреси рішення про присвоєння, зміну, коригування, анулювання адреси у строк, визначений цією статтею.
У містах з районним поділом за рішенням міських рад повноваження щодо присвоєння, зміни, коригування, анулювання адрес можуть делегуватися виконавчим органам районних в місті рад.
Виконавчий орган сільської, селищної, міської та районної у місті ради, місцева державна адміністрація або районна у місті Києві державна адміністрація (далі - орган з присвоєння адреси) протягом п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення про необхідність присвоєння адреси об`єкту нового будівництва, визначеного частиною дев`ятою статті 36 та частиною третьою статті 37 цього Закону:
1) приймає рішення про присвоєння адреси, що повинно містити відомості про ідентифікатор об`єкта будівництва;
2) оприлюднює рішення про присвоєння адреси на своєму офіційному веб-сайті (у разі наявності);
3) вносить інформацію про присвоєння адреси (у тому числі копію рішення про присвоєння адреси) до Реєстру будівельної діяльності.
Адреса вважається присвоєною з дня внесення до Реєстру будівельної діяльності інформації про її присвоєння.
Відомості про присвоєння адреси доводяться до відома замовника будівництва в порядку, визначеному статтею 26-1 цього Закону, у день внесення інформації про присвоєння адреси об`єкту нерухомого майна до Реєстру будівельної діяльності.
У разі якщо після присвоєння адреси відбулося коригування проектної документації, що може вплинути на визначення адреси об`єкта нового будівництва (зміна місця розташування об`єкта, головного входу, зміна кількості об`єктів тощо), замовник у повідомленні про такі зміни зазначає про необхідність коригування (зміни, присвоєння, анулювання) адреси згідно з частиною шостою статті 36 та частиною сьомою статті 37 цього Закону.
Орган з присвоєння адреси протягом п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення, визначеного частиною шостою статті 36 та частиною сьомою статті 37 цього Закону:
1) приймає рішення про коригування адреси, що повинно містити відомості про раніше присвоєну адресу та ідентифікатор об`єкта будівництва;
2) оприлюднює рішення про коригування адреси на своєму офіційному веб-сайті (у разі наявності);
3) вносить інформацію про коригування адреси (у тому числі копію рішення про коригування адреси) до Реєстру будівельної діяльності.
Адреса вважається зміненою, присвоєною, анульованою з дня внесення до Реєстру будівельної діяльності інформації про її коригування.
Рішення про коригування адреси доводиться до відома заявника в порядку, визначеному статтею 26-1 цього Закону, у день внесення інформації про коригування адреси до Реєстру будівельної діяльності.

Програмні засоби Реєстру будівельної діяльності у день реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката забезпечують автоматичне направлення відповідному органу з присвоєння адреси повідомлення про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта до відома. Прийняття додаткових розпорядчих документів щодо присвоєння адреси, крім визначених цією статтею, не вимагається.

Підставами для зміни адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта є:

1) зміни в адміністративно-територіальному устрої (у тому числі зміна назви області, району, населеного пункту);

2) зміна назви вулиці, її об`єднання та поділ;

3) зміна назви гідрографічного, соціально-економічного, природно-заповідного або іншого подібного об`єкта;

4) об`єднання, поділ закінчених будівництвом об`єктів, виділення частки із закінченого будівництвом об`єкта (з урахуванням вимог пункту 2 частини третьої цієї статті);

5) упорядкування нумерації об`єктів нерухомого майна у визначених цим Законом випадках та в інших випадках, встановлених Кабінетом Міністрів України в Порядку присвоєння адрес.

Рішення про зміну назви адміністративно-територіальної одиниці, вулиці або назви гідрографічного, соціально-економічного, природно-заповідного або іншого подібного об`єкта є одночасно рішенням про зміну адреси.

Таким чином, п. 52 «Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 07.07.2021 №690 визначається порядок присвоєння адрес, відповідно до якого у відповідача відсутні правові підстави самостійно змінити нумерацію об`єктів нерухомого майна, що належить позивачу на праві власності, оскільки така зміна можлива лише за рішенням суду.

Із Довідки № 240 від 30.11.2023 року, складеної ФОП ОСОБА_7 , вбачається технічна можливість об`єднання майна ( гаражів за адресою АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 ).

Із Технічного паспорту на означені будівлі від 29.11.2023р. , копія якого приєднана до справи ( план будівель гаражів), вбачається, що вони фактично є одним об`єктом нерухомості, проте юридично їм присвоєно різні дублюючі адреси.

В подальшому, після зміни адресів об`єктів нерухомості за рішенням суду, можливим є об`єднання приміщень в єдиний об`єкт в порядку визначеному законом.

Згідно із ч 1. ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

За приписами ч.ч. 1,2 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства.

Згідно ст. 41 Конституції України та ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджанням своїм майном.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до висновку, що сформований у постанові Верховного Суду України від 15 листопада 2016 року у справі № 800/301/16, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване в законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб твердження про порушення прав було обгрунтованим. Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Аналогічний висновок, сформований у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 802/2474/17-а.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 369/10789/14-ц (провадження № 14-703цс19), застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідками.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Таким чином, враховуючи викладене, оцінюючи докази у їх сукупності, беручи до уваги, що позивач, який є власником будівель за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , не може повною мірою реалізувати свої права власника у зв`язку з наявністю іншого нерухомого майна за тими ж адресами, що відрізняються за площами, технічними характеристиками, оскільки вбачається існування дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, а зміна чи корегування існуючої адреси можлива лише на підставі рішення суду, суд приходить до висновку, що позовні вимоги знайшли своє підтвердження під час розгляду справи, а тому підлягають до задоволення.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 82, 200, 206, 263, 264, 265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

позов задовольнити.

Змінити адресу об`єктів нерухомості, належних на праві власності АТ «Укртелеком»:

- гаража, загальною площею 46,1 кв. м. з адреси АДРЕСА_1 - на адресу: АДРЕСА_1 ;

- будівлі гаражів під літ. Б-1 загальною площею 113,8 кв.м. з адреси : АДРЕСА_1 - на адресу: АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Р.Волоско