Справа № 127/6425/21
Провадження № 22-ц/801/370/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції Жмудь О. О.
Доповідач :Оніщук В. В.
УХВАЛА

09 січня 2023 рокуСправа № 127/6425/21м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі судді Оніщука В.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 26 липня 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради, про повернення безпідставно набутого майна,

встановив:

До Вінницького апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на заочне рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 26 липня 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради, про повернення безпідставно набутого майна.

Скаржником до апеляційної скарги долучено заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 26 липня 2022 року з тих підстав, що вказане рішення суду першої інстанції скаржником отримано за її заявою 29.11.2022.

Подане клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Оскаржуване рішення ухвалено Вінницьким міським судом Вінницької області 26 липня 2022 року, повний текст рішення виготовлено 05 серпня 2022 року.

Як зазначено заявником, вказане рішення суду першої інстанції нею отримано 29.11.2022 за її заявою, поданою до суду першої інстанції.

Наведене підтверджується наявною у матеріалах справи заявою ОСОБА_1 про видачу копії судового рішення від 26.07.2022 та підписом останньої про його отримання.

Таким чином, ОСОБА_1 звернулася із апеляційною скаргою в строк, передбачений ч. 2 ст. 354 ЦПК України, а тому є підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Однак, дану апеляційну скаргу слід залишити без руху, з наступних підстав.

Згідно з п. 3 ч. 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Скаржником до апеляційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 4 000 грн, а також заяву про зменшення належних до сплати судових витрат за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, посилаючись на скрутний матеріальний стан.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 2 ст. 136 ЦПК України визначено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України підставою для звільнення від сплати судового збору чи зменшення його розміру є врахування судом майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

ОСОБА_1 на підтвердження доводів про її майновий стан надала відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків за 2021 рік та докази на підтвердження того, що її чоловік ОСОБА_6 був учасником ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС і має відповідні пільги. Також заявник зазначила, що через епідемією коронавірусу вона втратила постійне місце роботи та до цього часу, у зв`язку з війною, не може працевлаштуватися.

Однак, апеляційний суд вважає, що надані скаржником вищевказані відомості, за відсутності інших доказів щодо її майнового стану (довідки про склад сім`ї, банківських довідок про відсутність коштів на рахунках, інформації щодо наявності чи відсутності нерухомого майна, транспортних засобів тощо), не дають підстав для зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду, оскільки не є достатніми доказами на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законом розмірі.

Посилання ОСОБА_1 на наявність у її чоловіка посвідчення, згідно якого він був учасником ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС і має відповідні пільги, а також на те, що фактично даний позов стосується спільного майна подружжя також не можуть слугувати доказом на підтвердження скрутного матеріального становища заявника, враховуючи при цьому, що лише вона є позивачем у даній справі.

Разом з тим, посилання скаржника на неможливість працевлаштування також не може слугувати підставою для зменшення розміру судового збору, оскільки будь - яких доказів на підтвердження вказаного останньою до матеріалів апеляційної скарги не додано. При цьому, суд звертає увагу на те, що апелянт є фізично здоровою особою, так як будь - яких доказів на підтвердження протилежного останньою не надано, а відтак, вказані нею обставини не можуть бути доказом того, що майновий стан особи перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, вирішуючи питання про зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 26 липня 2022 року, суд вважає, що скаржником не надано достатніх доказів, які б давали підстави для його зменшення, а тому в задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору слід відмовити.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Як вбачається з матеріалів справи, при зверненні до суду з даною позовною заявою, ОСОБА_1 заявлено п`ять вимог немайнового характеру.

Згідно з пп. 1.2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру для фізичних осіб складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позовну заяву ОСОБА_1 було подано до суду у 2021 році.

Згідно із положеннями Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2021 року становить 2 270 грн.

Відтак, сплаті заявником за подання позовної заяви підлягала сума судового збору в розмірі 4 540 грн (2 270 х 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб х 5 кількість позовних вимог).

Зі змісту оскаржуваного рішення суду вбачається, що судом першої інстанції розглянуто усі заявлені вимоги позивача, у задоволенні яких відмовлено.

Разом з тим, як слідує зі змісту апеляційної скарги, заявником оскаржується рішення суду першої інстанції в повному обсязі, тобто п`ять позовних вимог.

Отже, ОСОБА_1 за подання апеляційної скарги необхідно сплатити судовий збір в розмірі 6 810 грн (4 540 х 150 %).

Скаржником сплачено лише 4 000 грн, а тому ОСОБА_1 слід доплатити судовий збір в розмірі 2 810 грн (6 810 грн - 4 000 грн) за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК у Вінницькій області /м. Вінниця/ 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37979858; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); рахунок отримувача UA0002856; код класифікації доходів бюджету 22030101.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Оскільки апеляційна скарга на рішення суду не відповідає вимогам цивільного процесуального закону, суд вважає за необхідне надати скаржнику строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги, а саме: надання доказу про доплату судового збору в оригіналі платіжного документа або доказів, які дають підстави для зменшення його розміру.

Керуючись ст. ст. 127, 185, 357 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження заочного рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 26 липня 2022 року.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 26 липня 2022 року залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

В іншому випадку скарга буде вважатися неподаною та повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Вінницького

апеляційного суду: В. В. Оніщук