Справа № 350/43/23
Номер провадження 2/350/128/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 січня 2023 року селище Рожнятів

Суддя Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області Сокирко Л.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: Перегінська селищна рада про визнання заповіту недійсним,

в с т а н о в и л а :

9 січня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: Перегінська селищна рада про визнання заповіту недійсним.

Згідно вимог Цивільного процесуального кодексу України, звернення до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів особи здійснюється шляхом пред`явлення позову, форма і зміст якого повинні відповідати вимогам статтей 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Ця позовна заява підлягає залишенню без руху, так як подана з порушенням вимог Цивільного процесуального кодексу України, виходячи з наступного.

Відповідно до положень пункту 5 частини третьї статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, позивач звернувся до суду з позовом про визнання заповіту, який був складений ОСОБА_3 19 лютого 2002 року недійсним. Остання померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто більше як шістнадцять років тому. Юридичні наслідки заповіту настають після смерті особи, яка склала заповіт. Для оскарження заповіту застосовується загальний строк позовної давності - три роки з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права.

Позивач у позовній заяві зазначив, що про наявність заповіту йому стало відомо в квітні 2021 року, однак не зазначив доказів, що підтверджують вказану обставину.

Окрім того, позивач не зазначив з яких причин ним пропущено строк на подачу заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини та чи протягом шістнадцяти років уповноваженими на те особами вживалися заходи щодо охорони спадкового майна.

Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

А отже відсутність правовстановлюючого документу на спадкове майно, не є причиною пропуску строку для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Також у позовній заяві позивач зазначив, що спадкодавець ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак не зазначив доказів, що підтверджують вказану обставину.

Згідно частин першої, другої статті 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Однак, позивачем не зазначено доказів того, що він відноситься до осіб, які визначені у статтях 1261-1265 Цивільного кодексу України, тобто відсутнє підтвердження родинних відносин між ОСОБА_3 (спадкодавцем) та ним ( ОСОБА_1 ).

Звернутися до суду з позовом про визнання недійсним заповіту може лише особа, права та інтереси якої порушено заповітом. Такими особами можуть бути: спадкоємці з обов`язковою часткою; спадкоємці за законом, які у разі відсутності заповіту отримали б у спадок майно, спадкоємці за іншим заповітом (у разі складання спадкодавцем декількох заповітів), особа, на користь якої було зроблено заповідальне розпорядження.

Таким чином, позивачем у позовній заяві не зазначено які саме його права та інтереси порушені заповітом, а отже ним не доведено, що він має право на звернення до суду із цим позовом.

Згідно із частиною 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и л а :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: Перегінська селищна рада про визнання заповіту недійсним - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовну заяву вважати неподаною та повернуто позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Сокирко Л.М.