У Х В А Л А

Іменем України

26 грудня 2023 року Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту смерті,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 , через представника - адвоката Крюкову Марину Володимирівну, звернулася до суду в порядку окремого провадження із заявою, в якій просить суд встановити факт смерті батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: хутір Нова Грань, Лисківського р-ну, Воронезької області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , в місті Луганськ, у віці 86 років. На час смерті ОСОБА_2 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 04 грудня 2023 року заяву залишено без руху та визначено п`ятиденний строк для усунення недоліків, які підлягали усуненню шляхом визначення кола учасників справи, а саме заінтересованої особи, надання копії заяви та копій документів для неї, засвідчених належним чином, надання відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, в т.ч. адвоката.

11.12.2023 представником заявниці - адвокатом Крюковою М.В. подано до суду заяву про усунення недоліків, до якої додано клопотання про залучення заінтересованою особою Деснянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), та надано примірник первісної заяви про встановлення факту смерті з додатками, однак без зазначення у ній заінтересованої особи.

Окрім того, представник заявниці - адвокат Крюкова М.В. повідомила про наявність у неї електронного кабінету, але не вказала свого реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, що виключає можливість суду як перевірити наявність електронного кабінету адвоката, так і виключає можливість суду надіслати адвокату відповідно до приписів ч. 7 ст. 14, ч. 7 ст. 43 ЦПК України процесуальні документи (ухвали, судові повістки).

Згідно з ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до ч. 7. ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права.

У пункті 55 рішення у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19.06.2001 ЄСПЛ підкреслив, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки зазначені в ухвалі недоліки представник заявниці у повному обсязі не усунув, а тому заява вважається неподаною та підлягає поверненню.

При цьому, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 185, 259-261, 353, 354 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту смерті повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 26.12.2023.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак