Справа № 953/6541/23
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 грудня 2023 року м.Харків
Київський районний суд м.Харкова у складі:
головуючої судді - Лисиченко С.М.,
за участю секретаря судового засідання - Кот Я.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справі №953/6541/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Державний нотаріус Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Вовкожа Оксана Миколаївна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -
Позивач ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Расулова К.Т., звернувся до Київського районного суду м.Харкова із позовною заявою до відповідача Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Державний нотаріус Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Вовкожа Оксана Миколаївна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до якої просить: визначити ОСОБА_1 додатковий строк в три місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 31.07.2023, визначено головуючу суддю у справі: Лисиченко С.М.
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 01.08.2023 позовну заяву ОСОБА_3 залишено без руху, надано строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків.
09.08.2023 позивачем подано до канцелярії суду заяву про усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 11.08.2023 відкрито загальне позовне провадження по даній справі та призначено підготовче засідання.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 03.10.2023 підготовче провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Державний нотаріус Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Вовкожа Оксана Миколаївна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини закрито, призначено справу до розгляду по суті.
В судове засідання, призначене на 19.12.2023, позивач не з`явився, про час, день та місце судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку. Представником позивача - Расуловим К.Т. подано до канцелярії суду заяву про проведення судового засідання без його участі, проти ухвалення заочного рішення у даній справі не заперечує.
В судове засідання, призначене на 19.12.2023, представник відповідача не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлений у встановленому законом порядку. Причини неявки суду невідомі.
В судове засідання, призначене на 19.12.2023, третя особа не з`явилася, про час, день та місце слухання справи повідомлена у встановленому законом порядку. До суду надійшла заява в.о. завідувача Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори з проханням розглядати справу без представника контори.
Враховуючи, що відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідача та згідно ч.4 ст.223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши докази, наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до даних повторного свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 01.12.2004 міським відділом реєстрації актів цивільного стану №3 Харківського обласного управління юстиції, ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що складено актовий запис №91. Його батьками зазначені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
Згідно з даними свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 14.07.2023, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , про що 26.07.2022 складено актовий запис №6960.
Згідно з даними свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 від 26.07.2023, виданого Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_8 , про що 04.07.2023 складено актовий запис №7423.
Відповідно до даних, які містяться у Витязі про реєстрацію в Спадковому реєстрі №73348435 від 26.07.2023, Шостою Харківською міською державною нотаріальною конторою зареєстровано спадкову справу №70996436, номер у нотаріуса 446/2023, щодо майна спадкодавця ОСОБА_2 .
Постановою державного нотаріуса Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Вовкожи О.М. від 26.07.2023 №2098/02-31 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , оскільки ОСОБА_1 подав заяву про прийняття спадщини після спливу встановленого законодавством строку для прийняття спадщини.
Відповідно до даних, які містяться у довідці про наявність або відсутність інформації про зареєстровані права на об`єкт нерухомого майна №1135570 від 08.08.2023, ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_6 ,
Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини ( частини 3 статті 1223 ЦК України).
Відповідно до статей 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу або в сільських населених пунктах -уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування з заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно з частиною першою статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_8 , як на підставу своїх порушених прав, зазначала, що строк для подання заяви про прийняття нею спадщини пропущений з поважної причини, у зв`язку з тим, що вона не знала про наявність заповіту та дізналась про його існування від односельчан через 15 років після смерті спадкодавця.
Згідно зі статтями 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України в редакції, чинній на час відкриття спадщини).
Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України (в редакції, чинній на час звернення до суду з позовом та вирішення справи судами) спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
За загальним правилом, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Разом з тим, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску такого строку, виходячи з конкретних обставин справи.
При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.
Правозастосовча практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є незмінною та усталеною.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).
Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).
В межах розгляду справи судом встановлено, оскільки не спростовано сторонами, що прзивач на час відкриття спадщини проживали за різними адресами.
Таким чином, враховуючи положення статей 1221,1270 ЦК України позивач повинен був звернутися а звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в період з 20.11.2022 до 20.05.2023.
Звертаючись до суду з позовом у липні 2023 року, як на підстави поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , позивач посилався на те, що з 17.05.2022, у зв"язку повномасштабною збройною агресією РФ проти України, він виїхав на проживання з м. Харкова до м. Дніпро та не знав, що спадкодавець помер, а факт смерті ОСОБА_2 був підтверджений лише 07.06.2023 за результатами здійснення кримінального провадження та впізнання позивачем трупа діда та отримання свідоцтва про смерть ІНФОРМАЦІЯ_9 , що підтверджується дослідженими судом доказами.
Так, Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 14.03.2022 продовженого строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 18.04.2022 продовженого строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022 продовженого строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України №573/2022«Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.08.2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України №757/2022«Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 07.11.2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України № 58/2023 від 06.02.2023 у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною військовою збройною агресією Російської Федерації проти України в Україні продовжено строк дії військового стану з 05 години 30 хвилин 19.02.2023 строком на 90 діб. Указом Президента України №254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 01.05.2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб. Указом Президента України №451/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 26.07.2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб. Відповідно до Закону № 3429-IX від 08.11.2023 "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб.
Окрім того, відповідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 «Про затвердження Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 23 вересня 2022 року» з наступними змінами, який діяв до 22.12.2022, Харківська територіальна громада включена до Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 10 грудня 2022 року.
У подальшому, наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» Харківську територіальну громаду віднесено до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією.
До теперішнього часу, а саме станом на день розгляду справи Харківська міська громада не виключена з переліку територій, на який ведуться бойові дії.
Суд приймає до уваги, що встановлений положеннями статті 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , сплив 20 травня 2023 року, а заяву про прийняття спадщини до нотаріуса було подано позивачем 26 липня 2023 року, тобто фактично пропущений строк для звернення з такою заявою.
Суд враховує, що лише 26.07.2023 позивач отримав свідоцтво про смерть ОСОБА_2 у Першому відділі ДРАЦС у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в якому дата смерті була зазначена - ІНФОРМАЦІЯ_8 . До вказаної дати, з огляду на встановлені судом обставини, позивач був позбавлений можливості отримати свідоцтво про смерть ОСОБА_2 , а отже, звернутися до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини після смерті останнього.
З досліджених у судовому засіданні доказів вбачається, що позивач звернувся до нотаріуса 26 липня 2023 року, тобто в день отримання свідоцтва про смерть діда.
Суд зазначає, що принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Врахував принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд приходить до висновку, що встановлені в межах розгляду даної справи обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача, як спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення йому додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, строку протягом трьох місяців.
Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.
Суд роз`яснює повивачу, що на підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.
В зв`язку з тим, що позивач не заявляє вимоги про стягнення з відповідача на її користь судових витрат, суд, керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у статті 13 ЦПК України, не вирішує питання про розподіл судових витрат відповідно до статті 141 ЦПК України.
Керуючись статтями12, 13, 76-82, 89, 200, 263-265 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Державний нотаріус Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Вовкожа Оксана Миколаївна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 , терміном у три місяці з дня набрання законної сили рішенням суду.
Судові витрати покласти на позивача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення відповідно до вимог ст.ст.284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості щодо учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_5 .
Третя особа: Державний нотаріус Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Вовкожа Оксана Миколаївна, адреса місця знаходження: м.Харків, м-н Свободи 5, Держпром, 6 під`їзд, 4 поверх, к.590-595.
Суддя - С.М. Лисиченко