КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

13 грудня 2023 року місто Київ

Справа № 758/14207/21

Апеляційне провадження № 22-ц/824/17988/2023

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Подільского районного суду м. Київ від 17 жовтня 2023 року (ухвалено у складі судді Рибалка Ю.В., повний текст виготовлено 17.10.2023 року)

у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна, приватний виконавець виконавчого округу Миколаївської області Булахевіч Степан Вікторович про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

ВСТАНОВИВ

Позивач звернулась до суду із позовною заявою до відповідача у якій просить: визнати виконавчий напис № 27048 виданий 12 листопада 2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Харою Наталією Станіславівною таким, що не підлягає виконанню; вирішити питання судових витрат.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 05 січня 2021 року цивільну справу прийнято до розгляду та розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, яку сторони отримали в установлений законом строк.

Рішенням Подільского районного суду м. Київ від 17 жовтня 2023 року у позов задоволено.

Визнано виконавчий напис вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Харою Наталією Станіславівною від 12.11.2019 року, зареєстрований за № 27048, таким, що не підлягає виконанню.

Стягнуто з Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» в дохід Державного бюджету судовий збір у розмірі 454,00 грн.

Не погоджуючись з такими рішеннями ОСОБА_1 23 листопада2023 року подала безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, якою просить змінити рішення Подільського районного суду міста Києва від 17 жовтня 2023 року змінити:

Вступну частину рішення після словосполучення «розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в м. Києві» викласти в наступний редакції:

«в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна, приватний виконавець виконавчого округу Миколаївської області Булахевіч Степан Вікторович, про виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню»;

Перший абзац резолютивної частини рішення викласти в наступній редакції:

«Позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК». Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівни, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог. Приватний виконавець виконавчого округу Миколаївської області Булахевіч Степан Вікторович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, визнання незаконною дію нотаріуса - задовольнити»;

Другий абзац резолютивної частини рішення викласти в наступній редакції:

- В частині вимог до Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК»: Визнати виконавчий напис №27048, вчинений 12 листопада 2019 року Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального Хара Наталія Станіславівна, про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК». ідентифікаційний код 14282829, заборгованість за кредитним договором №9091 від 25.07.2014 року за період з 18 вересня 2018 року по 18 вересня 2019 року на загальну суму 20039,32 (двадцять тисяч тридцять дев`ять) гривень 32 коп. - таким що не підлягає виконанню.

В частині вимог до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівни: Визнати незаконним вчинення 12 листопада 2019 року Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Хара Наталією Станіславівною виконавчого напису №27048 на документі під назвою «Пропозиція укласти Договір карткового рахунку та договір страхування (оферти)» від 25 липня 2014 року за №9091.

Третій абзац резолютивної частини рішення доповнити абзацом в наступній редакції:

- Стягнути з АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК», ідентифікаційний код 14282829 (04070, м. Київ, вул. Андріївська, 4) на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ) витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 100000,00 (сто тисяч) гривень 00 коп.

- Стягнути з Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівни, свідоцтво №6685 від 17.01.2008 ( АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ) судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 100000,00 (сто тисяч) гривень 00 коп.

Мотивувальну частину рішення Подільського районного суду міста Києва від 17 жовтня 2023 року та ухвали Подільського районного суду міста Києва від 05 січня 2022 року викласти відповідно до висновків суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.

Стягнути з АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК», ідентифікаційний код 14282829 (04070, м. Київ, вул. Андріївська, 4), та Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівни, свідоцтво №6685 від 17.01.2008 ( АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ) судові витрати на стадії апеляційного провадження.

За результатами розгляду апеляційної скарги постановити окрему ухвалу, якою вирішити питання щодо притягнення головуючого в першій інстанції судді Рибалка Ю.В. до передбаченої законом відповідальності за діяльність, якою допущені порушення норм процесуального права та порушено права і законні інтереси ОСОБА_1 як позивача по справі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 листопада 2023 року клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволено частково.

Зменшено ОСОБА_1 розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Подільского районного суду м. Київ від 17 жовтня 2023 року до 1 000 грн 00 коп.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Подільского районного суду м. Київ від 17 жовтня 2023 року - залишено без руху, надавши строк для усунення недоліків.

08 грудня 2023 року до Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , про відсутність можливості виконати ухвалу суду. У заяві вказує, що визначений судовий збір є непомірним для ОСОБА_1 , яка належить до соціально незахищеної групи населення і фактично залишається без коштів для існування до наступної виплати пенсії у грудні 2023 року. Вказує, що вимоги ухвали про залишення без руху направлені на втручання у право ОСОБА_1 на достатній життєвий рівень встановлений законом та спосіб позбавити ОСОБА_1 коштів для існування як умови доступу до правосуддя.

Зазначає, що суд не має право вимагати від ОСОБА_1 сплати судового збору у розмірі більшому ніж 427 грн, який номінально перевищує встановлений законом розір прожиткового мінімуму на один місяць, проте не відповідає реальному прожитковому мінімуму.

Вказує, що судом апеляційної скрги не враховано, що зменшення розміру судового збору для ОСОБА_1 до 1000 грн складає 39, 68% її місячного доходу та є невиправдано великим розміром, який не враховує фінансове положення заявника.

Розглянувши вищевказану заяву, апеляційний суд зазначає наступне.

Київський апеляційний суд задовольняючи клопотання частково керувався Законом України «Про судовий збір», який є спеціальним законом, що регламентує порядок і підстави сплати судового збору.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може своєю ухвалою за його клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При цьому звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Згідно з частинами першою, п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

На підтвердження свого майнового стану позивач надала копії відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за 2022 та 2023 роки, копію довідки про доходи, копію листа Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області від 07.09.2022 року, виписки по картці/рахунку.

Відповідно до вказаних доказів 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік складає 1078,25 грн, тоді як судовий збір, який підлягає сплаті за подання апеляційної скарги становить 1 362 грн.

Врахувавши такі обставини, апеляційний суд зменшив розмір судового збору за подання апеляційної скарги до 1000 грн.

За змістом практики ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, наведеній, зокрема у рішеннях ЄСПЛ у справах «Гергел і Георгета Стоїческу проти Румунії», «Креуз проти Польщі», сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір має бути розумним, таким, що з урахуванням фінансового положення заявника може бути ним сплачений. Великий розмір судових витрат, який не враховує фінансове положення заявників, може бути розглянутий як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення у справі «Шишков проти Росії» від 20 лютого 2014 року).

Посилання сторони позивача про те, що 1000 грн перевищує 5% місячного доходу позивачки не може слугувати єдиною причиною звільнення від сплати судового збору, оскільки законодавець чітко виклав положення ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» та поклав обчислення не на місячний, а на річний дохід особи за попередній календарний рік.

Інших доказів, наприклад документи, що підтверджують наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, стороною подано не було.

Таким чином, доводи заяви не підтвердженні доказами, не узгоджуються з положеннями законодавства та сталою судовою практико, що унеможливлює їх врахування судом.

Згідно частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Отже, наведене свідчить про невиконання скаржником вимог ухвали, що є підставою для продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме: надання до Київського апеляційного суду документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі, зазначеному в ухвалі від 28 листопада 2023 року.

Керуючись ст. 127 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_1 н строк для усунення недоліків апеляційної скарги зазначених в ухвалі Київського апеляційного суду м. Києва від 28 листопада 2023 року, встановивши строк для усунення недоліків, протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подачі апеляційному суду оригіналу документу про сплату судового збору.

Роз`яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліку, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Желепа О.В.