Провадження № 2/201/4524/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2023 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Демидова С.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛСМА-БУД», про захист прав споживачів,-

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 08 грудня 2023 року надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛСМА-БУД», про захист прав споживачів.

В обґрунтування поданої заяви ОСОБА_1 зазначив, що предметом спору по даній справі є стягнення коштів через неналежне виконання відповідачем зобов`язання за договором підряду.

Відповідач відмовляється від повернення грошових коштів в добровільному порядку позивачу, вказуючи на те, що навіть якщо позивачу вдасться стягнути з нього грошові кошти в судовому порядку, відповідач встигне відчужити все належне йому майно третім особам.

З моменту укладення договору по дату звернення до суду неодноразово змінював місце реєстрації юридичної особи, а також рід діяльності товариства. Згідно інформації з відкритих джерел, відповідач є виробником будівельних металевих конструкцій і частин конструкцій, сільськогосподарської продукції, займається оптовою торгівлею. Основними активами відповідача є відповідні товари та матеріали, пов`язані зі здійсненням підприємницької діяльності та за рахунок яких може бути виконане рішення суду у даній справі. Відповідач систематично не виконує взяті на себе зобов`язання, в тому числі і перед третіми особами, що підтверджується відповідними судовими рішеннями наявними у Єдиному державному реєстрі судових рішень, наявне у боржника майно наразі може розпродаватись, вчинятися інші дії, щоб максимально вивести все належне боржнику майно для ухилення від виконання рішення суду про стягнення з нього заборгованості та інших виконавчих документів. Зазначені факти підтверджуються як інформацією з Єдиного реєстру боржників, так і великою кількістю судових справ про стягнення з відповідача грошових коштів.

Такий захід забезпечення позову як накладання арешту на майно та грошові кошти відповідача спроможний забезпечити фактичне, повне виконання судового рішення по даній справі.

Ознайомившись із заявою, розглянувши матеріали справи, суд дійшов до такого висновку.

Як вбачається із частини 1 статті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексузаходів забезпечення позову.

Відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів.

Вказане вище співпадає з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 12.02.2020 року у справі № 381/4019/18.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року

«Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» передбачено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (судя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Арештовані кошти слід обмежувати розміром суми позову та можливих судових витрат. Накладення судом арешту на рахунки боржника чинним законодавством не передбачене, але суд вправі накласти арешт на кошти, які обліковуються на рахунках у банківських або в інших кредитно-фінансових установах, у межах розміру сум позовних вимог та можливих судових витрат. Відомості про наявність рахунків, їх номери та назви відповідних установ, в яких вони відкриті, надаються суду заявником.

Без зазначення конкретних рахунків відповідача, арешт рахунків може зашкодити істотним чином правам та охоронюваним законом інтересів відповідача та не забезпечую збалансованості інтересів сторін.

Вказане вище співпадає з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 25.09.2019 року у справі № 320/3560/18; провадження № 61-5051св19.

Згідно із ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України).

Заважаючи на вищезазначене, а також на те, що заявником не наведено конкретних рахунків відповідача, а отже арешт рахунків може зашкодити істотним чином правам та охоронюваним законом інтересів відповідача та не забезпечує збалансованості інтересів сторін.

Ураховуючи вищезазначені положення ст. 149, 150 ЦПК України, враховуючи розумність, обґрунтованість і адекватність вимог заявника, а також те, що відсутні дані конкретних рахунків відповідача, суд вважає за необхідне у задоволенні заяви про застосування заходів забезпечення позову відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 116, 149, 150, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛСМА-БУД», про захист прав споживачів відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С.О. Демидова