П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2023 року м. Київ

Справа № 369/7037/20

Провадження № 22-ц/824/13141/2023

Резолютивна частина постанови оголошена 06 грудня 2023 року

Повний текст постанови складено 08 грудня 2023 року

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

секретаря: Мандрики О.П.

сторони:

позивач ОСОБА_1

відповідач Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз»

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 31 травня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про визнання протиправним та скасування акта про порушення в сфері функціонування газорозподільних систем, акта-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості та претензії про відшкодування збитків, а також зобов`язання вчинити певні дії, за зустрічним позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» до ОСОБА_1 про відшкодування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ та витрат, що пов`язані з проведенням експертизи лічильника обліку газу,-

В С Т А Н О В И В:

15 червня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання протиправним та скасування акта про порушення в сфері функціонування газорозподільних систем, акта-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості та претензії про відшкодування збитків, а також зобов`язання вчинити певні дії.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 та є побутовим споживачем природного газу на підставі договору постачання природного газу від 12 грудня 2019 року.

17 жовтня 2019 року представник відповідача здійснював перевірку правильності функціонування засобу вимірювальної техніки газорозподільних систем за вищевказаною адресою, а саме побутового лічильника споживання природного газу, та встановив на думку позивача неіснуючі порушення правил експлуатації лічильника.

За результатами перевірки було складено акт про порушення від 17 жовтня 2019 року № 4624, за змістом якого ОСОБА_1 допустив порушення, передбачене п.п. 3 пункту 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем (несанкціоноване втручання в роботу засобу вимірювальної техніки), оскільки на пломбі був відсутній відтиск дати виготовлення.

На підставі зазначеного акта про порушення відповідачем було ініційовано проведення експертизи правильності функціонування газового лічильника, вилученого під час проведення перевірки, внаслідок чого позивачу постачальником послуги було надіслано лист-претензію про стягнення зі споживача на користь постачальника послуги вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу у розмірі 99 770,04 грн.

На переконання позивача такі дії постачальника послуги суперечать вимогам чинного законодавства, є надуманими, неправомірними та такими, що порушують його особисті майнові права, оскільки правовідносини між ОСОБА_1 та постачальником послуги розпочалися 12 грудня 2019 року, водночас повірочний захід відбувся раніше, а саме 17 жовтня 2019 року, а отже позивач не уповноважений нести відповідальність за порушення, які сталися до укладення основного зобов`язання.

Крім того, позивач вважає, що складений акт про порушення є недійсним, оскільки оформлений з порушення встановлених чинним законодавством вимог, зокрема, підписаний одним представником постачальника послуги. Також вказаний акт не містить підпису споживача послуги, який відмовився від підписання акта про порушення, оскільки не визнавав за собою вину за неіснуюче порушення. Крім того, відповідачем не проводилася відеофіксація порушення за умови підписання акту більше ніж одним представником постачальника послуги, що також на переконання позивача є суттєвим порушенням.

Враховуючи вищенаведене, постачальником було розпочато проведення експертиз, а тому за таких обставин позивач вважає, що відсутні були законні підстави для складання акта-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Позивач вказує, що акт-розрахунок не містить дати складання, а отже міг бути складений позичальником до отримання ним результатів експертизи, що на переконання позивача підтверджується відсутністю посилання в ньому на акт експертизи лічильника газу від 29 жовтня 2019 року № 3299е та на довідку про непридатність засобу вимірювальної техніки від 28 жовтня 2019 року № Д50/М3299е-19.

ОСОБА_1 зазначає, що ніхто з мешканців будинку не втручався у роботу лічильника, а сумніви перевіряючих щодо цілісності пломби можна пояснити запиленням тавра внаслідок довготривалого використання лічильника. Крім того, у нього відсутня заборгованість за користування послугою з газопостачання.

Позивач додатково зазначає, що відповідач в порушення вимог Кодексу газорозподільних систем не проводивя періодичну повірку стану лічильника і такі дії на його думку призвели до несвоєчасного виявлення неполадок в роботі лічильника внаслідок природного зносу його окремих деталей, та як наслідок протиправного покладення відповідальності за це на споживача, якому внаслідок таких дій станом на час звернення з позовом припинено газопостачання.

Враховуючи вищенаведене, позивач просив суд визнати акт про порушення від 17 жовтня 2019 року № 4624, акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості, а також претензію про відшкодування збитків незаконними та протиправними, а дії відповідача щодо від`єднання від газопостачання позивача такими, що порушують права споживача та його законні інтереси.

04 серпня 2020 року від АТ «ОГС «Київоблгаз» до суду надійшов відзив на позовну заяву ОСОБА_1 , в обґрунтування якого постачальник послуг з газопостачання посилається на те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню. На переконання АТ «ОГС «Київоблгаз» позивачем застосовано неефективний засіб захисту, оскільки оспорювані ним акти є лише засобами фіксації порушення, яке було виявлене під час проведення постачальником послуги перевірки дотримання вимог чинного законодавства, не є вимогою до споживача, а отже не породжують для останнього будь-яких прав та обов`язків.

Оскільки у будинку, що належить позивачу, станом на час перевірки несанкціоновано здійснювався відбір природного газу ОСОБА_1 , а останній також стверджує про відсутність у нього заборгованості перед відповідачем, тобто сплату всіх необхідних платежів, заява про припинення газопостачання станом на час проведення перевірки до відповідача не надходила, то АТ «ОГС «Київоблгаз» вважає укладеним договір розподілу природного газу між ним та позивачем станом на час виявлення порушення.

Відповідач переконаний, що дії його працівників стосовно надсилання претензії про сплату вартості донарахованого об`єму природного газу позивачу відповідають вимогам Кодексу газорозподільних систем, а отже позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Також відповідач вказав що припинення газопостачання споживачу відбулося з об`єктивних причин, а саме через ліквідацію наслідків аварії та проведення ремонтно-відновлювальних робіт.

Враховуючи вищенаведене, АТ «ОГС «Київоблгаз» вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 є безпідставними і такими, що не підлягають задоволенню.

30 жовтня 2020 року до суду від ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив АТ «ОГС «Київоблгаз» на позовну заяву, в якій позивач за первісним позовом посилається на те, що складені працівниками АТ «ОГС «Київоблгаз» оспорювані акти були складені з порушенням вимог чинного законодавства, що на переконання ОСОБА_1 свідчить про недійсність цих документів. Такий факт не був взятий до уваги комісією з розгляду актів про порушення, в зв`язку з чим було неправомірно нараховано суму вартості донарахованого об`єму природного газу. Позивач за первісним позовом вкотре наголошує, що жодним з мешканців за адресою виявлення порушення не вчинялися дії з втручання у роботу облікового засобу, а тому наполягає на тому, що вина за некоректне функціонування лічильника повинна покладатися на постачальника послуги.

23 вересня 2020 року до суду надійшла зустрічна позовна заява АТ «ОГС «Київоблгаз» про до ОСОБА_1 про відшкодування вартості необлікованого об`єму (обсягу) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ та витрат, що пов`язані з проведенням експертизи лічильника обліку газу.

В обґрунтування позовних вимог позивач за зустрічним позовом посилається на те, що АТ «ОГС «Київоблгаз» здійснює на території Київської області господарську діяльність з розподілу природного, нафтового газу (метан), вугільних родовищ на підставі ліцензії серії АГ № 507469 від 30 червня 2011 року.

Позивач за зустрічним позовом стверджує, що ОСОБА_1 є споживачем послуг з газопостачання за адресою: АДРЕСА_1 .

17 жовтня 2019 року представниками відповідача було проведено заходи зі зняття побутових лічильників газу для направлення на періодичну повірку.

Під час обстеження лічильника газу, знятого за адресою АДРЕСА_1 , в присутності ОСОБА_1 було виявлено наявність ознак несанкціонованого втручання у роботу лічильника, що на переконання АТ «ОГС «Київоблгаз» підтверджується відсутністю відтиску дати виготовлення лічильника на пломбі заводу.

В зв`язку з цим працівниками АТ «ОГС «Київоблгаз» було складено акт про порушення у присутності споживача ОСОБА_1 , а лічильник газу демонтований та направлений на експертизу, а йому на заміну встановлено споживачу лічильник газу з обмінного фонду.

За результатами проведеної експертизи було виявлено несанкціоноване втручання в роботу вимірювального приладу, складено та 12 грудня 2019 року передано споживачу акт експертизи лічильника № 3299е та довідку про непридатність вимірювальної техніки № Д50/М3299е-19 від 28 жовтня 2019 року.

Оскільки втручання у роботу вимірювального приладу сталося з вини споживача, то відповідно до вимог чинного законодавства витрати на проведення експертизи також підлягають стягненню з нього.

12 грудня 2019 року на засіданні Комісії з розгляду актів про порушення за присутності правомочного складу комісії, а також представника ОСОБА_1 за довіреністю було складено протокол засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог кодексу № 4225 від 12 грудня 2019 року та задоволено акт про порушення. За результатами розгляду складено акт-розрахунок вартості обсягу та об`єму спожитого природного газу у розмірі 99 770,04 грн.

ОСОБА_1 було вручено повідомлення про своєчасне погашення боргу та про передачу справи до суду під особистий підпис.

Враховуючи вищенаведене, АТ «ОГС «Київоблгаз» просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ «ОГС «Київоблгаз» вартість необлікованого об`єму (обсягу) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ у розмірі 99 770,04 грн та витрат, що пов`язані з проведенням експертизи лічильника обліку газу, у розмірі 4 242,07 грн, а також вирішити питання про розподіл судових витрат.

Протокольною ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 жовтня 2020 року головуючим суддею Пінкевич Н.С. долучено до матеріалів справи відзив, прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву, об`єднано первісний позов з зустрічним позовом, та змінено відповідача на АТ «Оператор газоподільної системи «Київоблгаз».

30 жовтня 2020 року до суду надійшов відзив на зустрічну позовну заяву, в обґрунтування якого ОСОБА_1 посилається на те, що акт про порушення був складений з порушенням вимог чинного законодавства, що на його переконання є прямою підставою для визнання цього акту недійсним та таким, що не породжує жодних правових наслідків, але вказана обставина не була взята до уваги комісією з розгляду актів про порушення, внаслідок чого було неправомірно висунуто вимогу про стягнення з ОСОБА_1 вартості необлікованого об`єму (обсягу) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ у розмірі 99 770,04 грн. Відповідач за зустрічним позовом вкотре зауважує, що жоден мешканців не втручався у роботу вимірювального приладу, а відповідальність за некоректне його функціонування лежить на АТ «ОГС «Київоблгаз», працівники якого в порушення вимог закону не здійснювали періодичної повірки приладів вимірювальної техніки.

У відповіді на відзив на зустрічну позовну заяву від 09 грудня 2020 року АТ «ОГС «Київоблгаз» вказує, що станом на час виявлення порушення ОСОБА_1 не було внесено до акта жодних зауважень щодо його оформлення. Один екземпляр акта про порушення, який був наданий ОСОБА_1 , можливо не був підписаний іншим представником АТ «ОГС «Київоблгаз» внаслідок вчинення вказаним працівником демонтажу лічильника. Також вказаний екземпляр лічильника не містить підпису ОСОБА_1 внаслідок власної неуважності заподіювача шкоди. АТ «ОГС «Київоблгаз» додатково вказує, що Кодексом про газорозподільні системи передбачено покладення відповідальності на постачальника послуг у зв`язку з некоректним функціонуванням вимірювального приладу лише у разі відсутності несанкціонованого втручання у лічильник. Встановлення несанкціонованого втручання спростовує доводи ОСОБА_1 з приводу відсутності підстав для стягнення з нього вартості необлікованого об`єму (обсягу) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 31 травня 2023 року відмовлено у задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про визнання протиправним та скасування акта про порушення в сфері функціонування газорозподільних систем, акта-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості та претензії про відшкодування збитків, а також зобов`язання вчинити певні дії.

Позовні вимоги Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» до ОСОБА_1 про відшкодування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ та витрат, що пов`язані з проведенням експертизи лічильника обліку газу задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» вартість необлікованого об`єму (обсягу) природного газу у розмірі 99 770 (дев`яносто дев`ять тисяч сімсот сімдесят) грн 04 коп.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» витрати, пов`язані з проведенням експертизи лічильника газу у розмірі 4 242 (чотири тисячі двісті сорок дві) грн. 07 коп.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» судовий збір у розмірі 2 102 (дві тисячі сто дві) грн. 00 коп.

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_2 подано апеляційну скаргу, в якій він просить рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким його позовні вимоги задовольнити, в задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» відмовити. В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилається на те, що рішення суду є незаконним та енобґрунтованим, таким, що було прийнято за неповного встановлення судом обставин справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надійшов.

В судовому засіданні представник Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» адвокат Пазюра О.О. проти доводів апеляційної скарги заперечувала, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явися, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином ( т.2 а.с.53)., а тому колегія суддів у відповідності до вимог ч.2 ст.372 ЦПК України вважає можливим розглянути справу за його відсутності.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Встановлено, що АТ «ОГС «Київоблгаз» здійснюється газопостачання на об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно з поясненнями позивача за первісним позовом ОСОБА_1 на час звернення з первісним позовом зареєстрований та проживає будинку за вищевказаною адресою.

Правовідносини між сторонами виникли у сфері постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу.

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення відповідає.

Рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Відповідно до вимог статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Положеннями статті 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

За змістом статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

За правилами статті 11 Закону України «Про ринок природного газу» постачання природного газу здійснюється відповідно до договору, за яким постачальник зобов`язується поставити споживачеві природний газ належної якості та кількості у порядку, передбаченому договором, а споживач зобов`язується оплатити вартість прийнятого природного газу в розмірі, строки та порядку, передбачених договором.

За змістом пункту 2 глави 1 розділу VІ Кодексу газорозподільних систем доступ споживачів, у тому числі побутових споживачів, до ГРМ для споживання природного газу надається за умови та на підставі укладеного між споживачем та Оператором ГРМ (до ГРМ якого підключений об`єкт споживача) договору розподілу природного газу, що укладається за формою Типового договору розподілу природного газу, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 30 вересня 2015 року № 2498, в порядку, визначеному цим розділом.

Пунктами 3, 4 розділу VІ Правил постачання природного газу, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2496, передбачено, що договір постачання природного газу укладається на весь очікуваний обсяг споживання природного газу в розрахунковому періоді, необхідний споживачу, або по його точці комерційного обліку, якій присвоєно окремий EIC-код; для укладення договору постачання природного газу споживач має надати постачальнику такі документи: заяву про укладення договору, в якій зазначити свій персональний ЕІС-код та очікувані об`єми (обсяги) споживання природного газу на період дії договору; належним чином завірену копію документа, яким визначено право власності чи користування на об`єкт споживача.

Згідно з пунктом 1 глави четвертої розділу VI Кодексу газорозподільних систем з метою уніфікації та однозначної ідентифікації споживачів, у тому числі побутових споживачів, та за необхідності їх точок комерційного обліку, а також для забезпечення спрощення процедури зміни постачальника природного газу та електронного обміну даними між суб`єктами ринку природного газу використовується система кодування, рекомендована Європейською мережею операторів газотранспортних систем.

ЕІС-код (Energy Identification Code) - персональний код ідентифікації споживача як суб`єкта ринку природного газу або його точки комерційного обліку (за необхідності), присвоєний Оператором газорозподільної системи в установленому цим Кодексом порядку.

З матеріалів справи вбачається, що станом на час виявлення порушення, а саме станом на 17 жовтня 2019 року, АТ «ОГС «Київоблгаз» було присвоєно споживачу ОСОБА_1 як абоненту персональний код ідентифікації № , що вбачається зі змісту акту демонтажу лічильника газу для проведення експертизи, акту експертизи лічильника газу від 29 жовтня 2019 року № 3299е, претензії на суму 99 770,04, листа АТ «ОГС «Київоблгаз» ОСОБА_1. від 30 березня 2020 року та формули розрахунку донарахованого об`єму та обсягу природного газу, листа АТ «ОГС «Київоблгаз» ОСОБА_1. від 23 грудня 2019 року, заяви-приєднання до умов договору постачання природного газу побутовим споживачем від 12 грудня 2019 року та заяви-приєднання до умов договору розподілу природного газу від 12 грудня 2019 року, рахунку про сплату боргу на ім`я ОСОБА_1 (т.1 а. с. 11, 13, 17, 21-24, 26, 28, 29).

Також матеріалами справи підтверджується, що земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 , за якою відповідачем за первісним позовом надаються послуги з газопостачання, належить на праві приватної власності ОСОБА_1 , що підтверджується відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (т.1 а. с. 146-147).

З копії технічного паспорта на житловий будинок індивідуального житлового фонду вбачається, що технічний паспорт виданий 28 лютого 2004 року Києво-Святошинським бюро технічної інвентаризації на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , оформлений на ім`я власника нерухомого майна ОСОБА_1 .

Доказів зміни власника вказаної нерухомості чи споживача природного газу за цією адресою матеріали справи не містять. ОСОБА_1 також не надано до суду доказів неналежності йому абонентського рахунку № НОМЕР_1 , який попередньо зазначався постачальником газу в документах станом на час виявлення порушення.

Отже, між ОСОБА_1 , як власником нерухомості за адресою АДРЕСА_1 , та АТ «ОГС «Київоблгаз» станом на час виявлення порушення, тобто на 17 жовтня 2019 року, існували договірні правовідносини з постачання газу, які передбачали сплату позивачем послуг з газопостачання за присвоєним йому абонентським рахунком та дотримання ним інших умов договору про надання послуг з газопостачання.

Такий факт також підтверджується твердженнями ОСОБА_1 стосовно відсутності заборгованості перед АТ «ОГС «Київоблгаз» за послуги з газопостачання, що відповідно до положень частини першої статті 82 ЦПК України не потребує додаткового доказування в зв`язку з визнанням стороною.

17 жовтня 2019 року працівниками АТ «ОГС «Київоблгаз» було виявлено ознаки несанкціонованого втручання в роботу засобу вимірювальної техніки ПЛГ «Візар» G-6 № 0039098, 1998 року випуску (далі - ЗВТ), про що складено акт № 4624.

Відповідно до пункту 1 глави 5 Розділу XI Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу.

До порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належить, зокрема, несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу) (пункт 1 глави 2 Розділу XI Кодексу газорозподільних систем).

Положеннями цього ж розділу Кодексу газорозподільних систем передбачено, що акт про порушення після пред`явлення представником Оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. У разі якщо комерційний вузол обліку, на якому сталося порушення, знаходиться на території (в приміщенні) Оператора ГРМ, останній повинен завчасно попередити споживача про час і місце складання акта про порушення.

Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення.

Представник Оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов`язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

У разі відмови споживача (несанкціонованого споживача) від підписання акта про порушення він вважається дійсним, якщо його підписали:

або більше одного представника Оператора ГРМ, а відмова споживача (несанкціонованого споживача) від підпису акта про порушення підтверджується відеозйомкою;

або представник Оператора ГРМ та одна незаінтересована особа (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення цієї особи.

У разі відмови споживача (несанкціонованого споживача) від підписання акта про порушення про це робиться відмітка в обох примірниках акта про порушення, один з яких надсилається споживачу (несанкціонованому споживачу) рекомендованим поштовим відправленням.

Наявна у матеріалах справи копія акта про порушення від 17 жовтня 2019 року № 4624 містить підписи представників оператора ГРМ Фещенка О.С. та Боженка П.В. , а також споживача ОСОБА_1 . В графу зауважень до акту про порушення споживачем не внесено жодних відомостей (т.1 а. с. 99-100).

Таким чином, вказаний акт містить необхідні підпис представника ГРМ з зазначенням номеру його службового посвідчення та підпис споживача, тобто оформлення акту про порушення відповідає вимогам пункту 2 глави 5 Розділу XI Кодексу газорозподільних систем.

Стосовно доводів апеляційної скарги ОСОБА_1 про порушення при оформленні вказаного акту, які стосуються відсутності відеозйомки, наявності підпису лише одного працівника ГРМ слід зазначити, що відеозйомка та два підписи працівників ГРМ для дійсності акта про порушення вимагаються у разі відмови споживача від підпису цього документа. Проте, така необхідність спростовується наявністю підпису ОСОБА_1 в одному екземплярі акта про порушення, справжність якого останнім не оспорюється, а також відсутністю відмітки про відмову споживача від підписання цього акта в обох екземплярах відповідно до вимог закону.

З огляду на викладене, відсутні підстави для визнання акта про порушення недійсним внаслідок порушення порядку його оформлення.

Стосовно підстави для складання акту про порушення.

Пунктами 5, 6 глави 5 Розділу XI Кодексу газорозподільних систем передбачено, що споживач (несанкціонований споживач) та представники Оператора ГРМ під час виявлення порушення та складання акта про порушення мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявленого порушення чи інших дій та фактів, про що зазначається в акті про порушення. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення.

У разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) із зафіксованим в акті про порушення порушенням, яке стосується пошкодження пломб (крім факту їх відсутності або спрацювання магнітного індикатора), пошкодження ЗВТ/лічильника газу (крім явних ознак навмисного в них втручання), він може вимагати проведення їх експертизи чи позачергової або експертної повірки у порядку, визначеному цим Кодексом. У такому разі в акті про порушення робиться відповідний запис, при цьому представник Оператора ГРМ здійснює заходи щодо пакування пошкодженої пломби та/або лічильника газу (ЗВТ) та складає відповідний акт про направлення їх на експертизу чи позачергову або експертну повірку. До отримання їх результатів нарахування, передбачені цим Кодексом, не застосовуються.

У разі визнання споживачем (несанкціонованим споживачем) факту умисного пошкодження ним пломби/ЗВТ (лічильника газу), про що окремо зазначається в акті про порушення, заходи з проведення експертизи чи позачергової або експертної повірки не проводяться.

Оспорюваний акт про порушення не містить зауважень споживача щодо незгоди з виявленим порушенням та вимоги про проведення експертизи лічильника, на якому було виявлено порушення.

До акту також не додано інших пояснень споживача чи заперечень, фото- чи відеозйомки споживачем фіксації порушення, перелік яких має бути зазначений у акті про порушення.

Кодекс газорозподільних систем містить лише одну підставу визнання акта про порушення недійсним, а саме у разі відмови споживача підписувати акт та відсутності підпису представника оператора ГРМ та/або незаінтересованої особи, або також за відсутності підтвердження факту відмови відеозйомкою (п. 4 глави 5 розділу XI Кодексу). З матеріалів справи вбачається, що споживач власноручно поставив підпис у акті про порушення, підписи представників оператора ГРМ також наявні.

В той же час в матеріалах справи міститься акт експертизи 3299е від 29 жовтня 2019 року, за змістом якого експертна комісія встановила втручання у роботу лічильника ПЛГ «Візар» G-6 № 0039098, 1998 року випуску, оскільки були виявлені конструктивні зміни у відліковому механізмі, вчинені прихованим шляхом.

Пунктом 2 глави 6 Розділу Х Кодексу газорозподільних систем передбачено, що протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових Оператор ГРМ та споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) проводять спільно, зокрема, монтаж/демонтаж ЗВТ на повірку (періодичну, позачергову, експертну), експертизу та/або ремонт.

Таким чином, проведення експертизи передбачає присутність споживача.

Зі змісту акту про експертизу лічильника газу 3299е вбачається, що експертиза була проведена в присутності споживача ОСОБА_1 , що підтверджується відміткою у відповідній графі, відсутністю заперечень з-боку позивача за первісним позовом стосовно цього факту та підписом споживача з відміткою про незгоду з висновком експертизи.

Враховуючи вищенаведене, актом експертизи було підтверджено несанкціоноване втручання споживача ОСОБА_1 в роботу ЗВТ за адресою: АДРЕСА_1 .

За правилами пункту 1 глави 3 Розділу XI Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Якщо несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу здійснено шляхом прихованих заходів, початок періоду, за який визначається об`єм необлікованого природного газу, визначається з дня встановлення лічильника газу та/або пломби, які виявились пошкодженими (їх встановлення повинно підтверджуватися відповідним актом про їх встановлення), але не більше 12 місяців.

Відповідно до пункту 11 глави 5 Розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

Згідно зі змістом Протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення від 12 грудня 2019 року № 4225 засідання комісії відбулося за присутності споживача ОСОБА_1 . За результатами цього засідання було ухвалено рішення про задоволення акту про порушення від 17 жовтня 2019 року № 4624.

За результатами засідання Комісії з розгляду актів про порушення було складено акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості на суму 99 770,04 грн.

Відповідно до пункту 12 глави 5 Розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку Оператора ГРМ, який був надісланий споживачу ОСОБА_1 на суму 99 770,04 грн.

Крім того, відповідно до пункту 8 глави 9 Розділу Х Кодексу газорозподільних систем якщо за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки ЗВТ буде підтверджений факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, у всіх випадках витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ, та витрати, пов`язані з експертизою або позачерговою чи експертною повіркою ЗВТ, компенсуються за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ).

В силу вимог вищевказаної норми закону ОСОБА_1 також було направлено рахунок на суму 4 242,07 грн, платіжний документ отримано позивачем за первісним позовом.

Стосовно вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправними дій АТ «ОГС «Київоблгаз» щодо припинення газопостачання до будинку.

Підстави, за яких Оператор ГРМ в установленому законодавством порядку має право припинити/обмежити газопостачання (розподіл природного газу) на об`єкт споживача (у тому числі побутового споживача) з дотриманням ПБСГ та нормативних документів, що визначають порядок обмеження/припинення природного газу, визначені в пункті 1 глави 7 Розділу V Кодексу газорозподільних систем.

Згідно з пунктом 4 глави 7 Розділу V Кодексу газорозподільних систем при припиненні (відновленні) розподілу природного газу на об`єкт споживача складається акт у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. При складанні акта про припинення розподілу природного газу Оператор ГРМ зазначає в ньому про наслідки несанкціонованого відновлення газоспоживання, передбачені цим Кодексом, а також обов`язково фіксує фактичні показання лічильника газу на дату припинення газопостачання (розподілу природного газу), за винятком випадків відмови в доступі до об`єкта споживача, де розташований лічильник газу (ЗВТ).

У разі відмови споживача від підписання акта про припинення газопостачання (розподілу природного газу) фіксація припинення газопостачання (розподілу природного газу) (крім випадків відключень при аварійних ситуаціях) повинна підтверджуватися відеозйомкою, про що зазначається в акті про припинення газопостачання (розподілу природного газу), та/або підписом акта про припинення газопостачання (розподілу природного газу) однією незаінтересованою особою (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувач або управитель будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування тощо) за умови посвідчення такої особи. Акт про припинення газопостачання (розподілу природного газу) у цьому випадку надсилається споживачу рекомендованим поштовим відправленням.

З акту про відключення об`єкту від 11 лютого 2019 року вбачається, що споживач ОСОБА_1 поставив власний підпис на акті, незгоди з актом чи зауважень щодо його оформлення не висловлював, а отже визнав вказані у ньому обставини.

Доводи ОСОБА_2 зводяться до незгоди з діями АТ «ОГС «Київоблгаз», водночас не містять обґрунтувань та доказів щодо неправомірності дій відповідача за первісним позовом та порушень, допущених ним під час процедури припинення розподілу природного газу на об`єкт споживача, а тому є необґрунтованими ьа спростовуються вищенаведеним.

Згідно з пунктом 1 частиною першою статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до частин першої статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу ОСОБА_2 без задоволення, а рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 31 травня 2023 року - без змін, оскільки підстави для скасування судового рішеннявідсутні.

Згідно з підпунктом б), в) пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції складається з резолютивної частини із зазначенням нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення; розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

У постанові Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 травня 2020 року в справі № 530/1731/16-ц (провадження № 61-39028св18) зроблено висновок, що: «у разі, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат. Разом із тим, у випадку, якщо судом касаційної інстанції скасовано судові рішення з передачею справи на розгляд до суду першої/апеляційної інстанції, то розподіл суми судових витрат здійснюється тим судом, який ухвалює остаточне рішення за результатами нового розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат».

Тому, з урахуванням висновку щодо суті апеляційної скарги, розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, здійснюється тим судом, який ухвалює (ухвалив) остаточне рішення у справі, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат.

Оскільки Київський апеляційний суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги ОСОБА_1 без задоволення, а рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 31 травня 2023 року - без змін, розподіл судових витрат Київським апеляційним судом не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382, 383, 390 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , залишити без задоволення.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 31 травня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна