Справа № 306/573/23
У Х В А Л А

21.12.2023 року м. Ужгород

Головуючий-суддя Закарпатського апеляційного суду Мацунич М.В., вирішуючи питання про обґрунтованість заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Собослоя Г.Г. у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Керечанин Василь Іванович, на рішення Свалявського районного суду від 17 жовтня 2023 року, ухвалене в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну способу стягнення аліментів

встановив:

У провадженні Закарпатського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Керечанин В.І., на рішення Свалявського районного суду від 17 жовтня 2023 року, ухвалене в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну способу стягнення аліментів.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 листопада 2023 року визначений склад суду: Собослой Г.Г. - суддя-доповідач і склад колегії суддів: Кожух О.А., Джуга С.Д.

19 грудня 2023 року від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді-доповідача Собослоя Г.Г., яка мотивована тим, що 05 грудня 2023 року головуючим суддею Собослой Г.Г. постановлена необґрунтована ухвала про залишення апеляційної скарги без руху та збовязано ОСОБА_1 сплатити судовий збір від сплати якого, як він вважає звільнений за законом. Також не погоджується з тим що суддею постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

З посиланням на те, що головуючий у справі суддя Собослой Г.Г. безпідставно прийшов до хибного внутрішнього переконання про відсутність порушень законних прав ОСОБА_1 з боку суду першої інстанції, вважає, що з цих підстав суддя Собослой Г.Г. підлягає відводу.

Ухвалою колегії суддів Закарпатського апеляційного суду від 20 грудня 2023 року заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Собослоя Г.Г. визнано необгрунтованою.

Справу передано на автоматизований розподіл для визначення судді для розгляду заяви про відвід головуючого судді Собослоя Г.Г. у відповідності до ч.1 ст.ЗЗ ЦПК України.

Перевіривши доводи заяви та матеріали цивільної справи, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Собослоя Г.Г. належить відмовити з таких підстав.

Згідно з ч.8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Обставини, що виключають участь судді в розгляді цивільної справи, передбачені ст. ст. 36, 37 ЦПК України.

Відповідно до п.5 ч.1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу та підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 ЦПК України (недопустимість повторної участі судді в розгляді справи).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі «Білуха проти України» (заява №33949/02, §49, 50, 52, 53) при тлумаченні норми ст. 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р ( ратифіковано Законом України № 475/97-ВР від 17.07.97), якою передбачено право кожного на справедливий суд, зазначена наступна права позиція, яка є джерелом права відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України.

Наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Забезпечення рівного ставлення до всіх сторін судового засідання має першочергове значення для належного виконання суддею своїх обов`язків.

Як на підставу заявленого відводу ОСОБА_1 посилається на те, що суддя-доповідач Собослой Г.Г. залишив без руху його апеляційну скаргу, зобов`язавши сплатити судовий збір та постановив розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження.

У листопаді 2023 року ОСОБА_1 в інтересах якого діє представник адвокат Керечанин В.І., подав апеляційну скаргу на рішення Свалявського районного суду від 17 жовтня 2023 року.

Суддею Закарпатського апеляційного суду Собослой Г.Г. витребувано зі Свалявського районного суду матеріали цивільної справи № 306/573/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну способу стягнення аліментів.

28 листопада 2023 року до Закарпатського апеляційного суду надійшла цивільна справа № 306/573/23.

Ухвалою судді Закарпатського апеляційного суду Собослоя Г.Г. від 05 грудня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Керечанин В.І., на рішення Свалявського районного суду від 17 жовтня 2023 року залишено без руху з підстав несплати апелянтом судового збору. В ухвалі зазначено, що у даному випадку підстави і предмет позову, не пов`язані із порушенням прав відповідача, як учасника бойових дій, із урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», відтак, ОСОБА_1 не звільнений від сплати судового збору за подання апеляційної скарги у цій справі.

05 грудня 2023 року ОСОБА_1 подано до Закарпатського апеляційного суду заяву про виконання ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху разом з квитанцією про сплату судового збору.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 11 грудня 2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Керечанин В.І., на рішення Свалявського районного суду від 17 жовтня 2023 року. Розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Як зазначає Європейський суд з прав людини у рішенні від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта», найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, заява № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта» (Hauschildt Case), заява № 11/1987/134/188, § 46).

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

Так у рішенні 15 жовтня 2009 року у справі «Мікаллеф проти Мальти» ЄСПЛ вказав, що «будь-який суддя щодо якого наявна достатня підстава (legitimate reason) побоювання відсутності неупередженості повинен усунутись» (Micallef v. Malta, заява № 17056/06, § 98). У рішенні від 15 липня 2005 року у справі ж «Межнаріч проти Хорватії» ЄСПЛ звернув увагу на те, що «слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава (legitimate reason) побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною» (Meznaric v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Водночас обставини, на які посилається ОСОБА_1 , не являються підставою для відводу в розумінні вимог статті 36 ЦПК України та зводяться виключно з незгодою останнього з процесуальними рішеннями.

З огляду на вищезазначене, наведені заявником аргументи не є підставами для відводу судді-доповідача Собослоя Г.Г. такі ґрунтуються лише на безпідставному припущенні, що свідчить про відсутність законних підстав для відводу від розгляду в даній справі.

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України суддя

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Собослоя Г.Г. - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя М.В. Мацунич