Справа №642/6829/23
Провадження №2/639/2558/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2023 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Рубіжного С.О., розглянувши матеріали позовної за позовної заявою ОСОБА_1 до Холодногірсько - Новобаварського відділу Державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління (м. Харків) про зняття арешту з майна, -

ВСТАНОВИВ:

30 серпня 2023 року до Леніського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Холодногірсько - Новобаварського відділу Державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління (м. Харків) про звільнення майна з-під арешту.

В позовній заяві, позивач ОСОБА_2 просив суд зняти арешт, що був накладений його нерухоме майно на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження №20049371, виданої 22.06.2010 року державним виконавцем Ленінського відділу Харківського міського управління юстиції, в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за № 10015807 тa № 10382412 (вид обтяження арешт нерухомого майна) квартири за адресом АДРЕСА_1 .

Позивач ОСОБА_1 просила зняти арешт, що був накладений її нерухоме майно на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження №21178905, виданої 22.06.2010 року державним виконавцем Ленінського відділу Харківського міського управління юстиції, в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за № 10215092 тa № 10382319 (вид обтяження арешт нерухомого майна) квартири за адресом АДРЕСА_2 .

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 17 листопада 2023 року роз`єднано позовні вимоги ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , виділено позовну вимогу позивача ОСОБА_1 до Холодногірсько-Новобаварського відділу Державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління (м. Харків) про зняття арешту з майна в окреме провадження.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 27 листопада 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до Холодногірсько - Новобаварського відділу Державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління (м. Харків) про зняття арешту з майна передано на розгляд до Жовтневого районного суду м. Харкова.

Згідно супровідного листа Ленінського районного суду м. Харкова від 18.12.2023 року, справа надійшла до Жовтневого районного суду м. Харкова 20.12.2023 року.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.12.2023 року для розгляду вказаної справи було визначено головуючого суддю Рубіжного С.О.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, крім іншого, суддя перевіряє додержання усіх передумов відкриття провадження.

Згідно з п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Як вбачається із змісту позовної заяви, арешт на майно позивача було накладено постановою державного виконавця в межах виконавчого провадження № 21178905.

Позивач ОСОБА_1 є стороною виконавчого провадження - боржником.

Згідно з ст. 447ЦПКУкраїни сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Підстави зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини визначено ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження".

За приписами ст.59 ЗаконуУкраїни"Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Публічно-правовими є спори між особою, на майно якої накладено арешт у виконавчому провадженні і яка не є боржником у цьому провадженні, та органом державної виконавчої служби - суб`єктом владних повноважень з приводу рішень, дій чи бездіяльності, прийнятих (вчинених) під час проведення опису та арешту майна, що не пов`язані з визнанням права власності на арештоване майно.

Таким чином, за змістом наведених положень Закону України "Про виконавче провадження", в судовому порядку може бути ухвалено рішення про зняття арешту з майна у випадку незавершеного виконавчого провадження або у випадку, коли особа вважає себе власником майна, на яке накладено арешт, та одночасно звертається з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Положеннями ст.59 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що до суду з позовом про зняття арешту з майна може звернутись не сторона виконавчого провадження, а інша особа, яка є власником, чи претендує на таке майно.

Таким чином, арешт майна, який не пов`язаний зі спором про право на це майно, а стосується порушень вимог виконавчого провадження з боку органів державної виконавчої служби, слід розглядати за правилами розділу VII ЦПК України.

Такий висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 19.01.2022 у справі №577/4541/20.

Схожі правові висновки містяться в постанові Великої Палати Верховного Суду від 02 жовтня 2019 року у справі N 904/51/19 (провадження № 12-122гс19), у постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 24 травня 2021 року у справі № 712/12136/18 (провадження № 61-4726сво19), у постановах Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 24 червня 2021 року у справі № 127/11276/20 (провадження N 61-882св21), від 08 вересня 2021 року у справі № 369/3757/20 (провадження № 61-3588св21), від 01 грудня 2021 року у справі N 201/6486/20 (провадження N 61-19066св20)

З огляду на наведені норми та правові висновки, надані Верховним Судом, суд зазначає, що боржник, на майно якого державним виконавцем накладено арешт, не може звертатися до суду з позовною заявою про зняття арешту з майна, оскільки у судовому процесі він є боржником та законом для нього встановлений інший порядок вирішення даного питання (шляхом звернення до суду зі скаргою відповідно до розділу VII ЦПК України).

Заява про зняття арешту подається стороною справи, якщо арешт накладений судом відповідно до глави 10 ЦПК України.

Як вбачається із змісту позовної заяви, арешт на майно позивача було накладено постановою державного виконавця в межах виконавчого провадження №21178905 не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства в порядку позовного провадження, а питання про зняття арешту з майна повинно вирішуватись за скаргою, поданою у порядку, визначеному розділом VII ЦПК України.

Оскільки заява ОСОБА_1 про зняття арешту з майна підлягає розгляду в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України, у відкритті провадження слід відмовити.

Керуючись ст. ст.186,448 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження запозовної заявою ОСОБА_1 до Холодногірсько - Новобаварського відділу Державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління (м. Харків) про зняття арешту з майна - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день ії складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 22.12.2023.

Суддя С.О. Рубіжний