Провадження № 2-др/761/65/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Романнишеної І.П.,

за участю секретаря Решти Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представників позивача про ухвалення додаткового рішення стосовно розподілу судових витрат у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», третя особа: ОСОБА_2 про визнання іпотеки припиненою та скасування рішення про державну реєстрацію прав,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебувала вказана цивільна справа.

11 січня 2023 року від представника позивача до суду надійшла заява ухвалення додаткового рішення, в якій представник позивача просив стягнути з відповідача на користь позивача витрати на правничу допомогу в розмірі 36 000 грн., а також судовий збір в розмірі 2 270 грн.

12.01.2023 року до суду надійшли заперечення стосовно ухвалення додаткового рішення.

Згідно із ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; 3) судом не вирішено питання про судові витрати; 4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу.

Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення.

У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Сторони в судове засідання не викликалися, оскільки судом не встановлено необхідності їх обов`язкової явки в судове засідання для ухвалення додаткового рішення.

Зваживши доводи заяви представників позивача, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це заяву.

В судовому засіданні 14.12.2022 року, представником позивача було стверджено, що докази понесених витрат на правничу допомогу будуть надані до суду протягом п`яти днів з дня ухвалення судового рішення по справі.

Рішенням суду від 14.12.2022 року було задоволено позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», третя особа: ОСОБА_2 про визнання іпотеки припиненою та скасування рішення про державну реєстрацію прав.

22 грудня 2022 року представник позивача засобами поштового зв`язку направив до суду заяву про ухвалення додаткового рішення у справі.

Зі змісту вказаної заяви вбачається, що представники просять суд, у зв`язку з екстреними аварійними відключеннями електроенергії у м.Києві, поновити строк на подання заяви про ухвалення додаткового рішення.

Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Вказана норма пов`язує можливість поновлення процесуального строку з обов`язковою наявністю поважної причини пропуску відповідного строку. Заявник повинен обґрунтувати поважність причини пропуску строку, в разі необхідності - з поданням відповідних доказів.

Поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об`єктивних, тобто не залежних від особи, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов`язків.

Суд зауважує, що законом передбачено відлік строку п`яти днів на подання доказів, які підтверджують витрати на правничу допомогу, з дня ухвалення судового рішення, тобто, останнім днем для подання заяви представника позивача є 19.12.2022 року (включно).

У статті 127 ЦПК України не визначено конкретного переліку причин, що відносяться до поважних і можуть бути підставою для поновлення пропущеного процесуального строку. Однак, суд, керуючись верховенством права та основними засадами судочинства, повинен надати оцінку наведеним особою, яка подає заяву про поновлення строку, обставинам на предмет поважності причин пропуску строку, встановити, чи є такий строк значним, та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з урахуванням балансу сторін у справі.

Зазначені представником причини пропуску строку не можуть бути визнанні безумовно поважними, оскільки не підтверджені доказами неможливості вчинення процесуальної дії у визначений законом строк.

В період відліку строку на подання доказів, Шевченківський районний суд м.Києва здійснював свою діяльність, хоча дійсно був факт тимчасового відключення по місту Києва від системи електропостачання, разом з тим, до суду надходили та реєструвалися процесуальні документи в період восьмигодинного робочого часу.

Судом встановлено, що представником позивача не було подано до суду окремої заяви про поновлення пропущеного процесуального строку із детальним зазначенням поважності причин його пропуску та наданням відповідних доказів, а тільки наведене посилання на аварійне відключення у м.Києві системи електропостачання, що є загальновідомим фактом.

Представники позивача, з огляду на наявність світла протягом робочого дня 15.12.2022, 16.12.2022, 19.12.2022 року не були позбавлені можливості подати безпосередньо відповідну заяву з доказами через канцелярію суду особисто. Крім того, представниками не надано доказів, що позивач чи його представники вживали заходи для подання заяви і доказів у вказані дати безпосередньо до канцелярії суду, чи засобами поштового зв`язку.

Крім того, представники позивача, які є адвокатами, мають можливість направляти відповідні документи використовуючи систему "Електронний суд".

Суд, зауважує, що відключення електроенергії в м.Києві в період з 15.12.2022р. по 19.12.2022р. не мало постійного характеру, а тому факт кроткострокових аварійних відключень електроенергії у м.Києві, не може свідчити про безумновні підстави для визнання поважними причини пропустку для подання заяви представників позивача.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд зазначає, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави (рішення у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року, рішення у справі «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року).

У відповідності до приписів статті 126 та абзацу третього частини восьмої статті 141 Кодексу, у разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

У зв`язку із неподанням позивачем відповідних доказів протягом встановленого строку та не наведенням поважних причин пропуску зазначеного строку з наданням відповідних доказів, суд залишає клопотання про ухвалення додаткового рішення без розгляду.

Керуючись ст.ст. 126, 127, 141, 268, 270, 352-355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Залишити заяву представника позивача про ухвалення додаткового рішення без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА