13.12.2023 Суддя Клименко А. М.
Справа № 644/9075/23
Провадження № 2/644/3273/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2023 року.

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі одноособово судді Клименка А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення стягнення аліментів та стягнення аліментів на утримання дитини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 у лютому 2022 року звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_1 про припинення стягнення аліментів та стягнення аліментів на дитину, в якому просив припинити з 03.02.2022 стягнення з нього аліментів на користь ОСОБА_1 на утримання малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо збільшення розміру аліментів з 800 гривень до 1/4 частини всіх видів заробітку щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили до досягнення дитиною повноліття, припинивши з цього часу стягнення аліментів в розмірі 800 гривень за рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 04.02.2015 на підставі рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 20.12.2018 у справі №641/7048/18.

Рішенням Октябрьського районного м. Полтави від 14.12.2022 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про припинення стягнення аліментів та стягнення аліментів на дитину задоволено, припинено стягнення аліментів з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на підставі рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 20.12.2018. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частки всіх видів її доходів щомісячно, але не менше 50% від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня вступу рішення в законну силу і до досягнення дитиною повноліття; стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір в сумі 992,40 грн.; стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 992,40 грн.

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 і просить припинити з 10.05.2023 стягнення з неї аліментів на користь відповідача на утримання сина за рішенням Октябрьського районного суду м. Полтави від 14.12.2022; стягнути з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частки всіх видів її доходів щомісячно, але не менше 50% від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 посилається на те, що з 10.05.2023 син проживає з нею адресою: АДРЕСА_1 . Зазначає, що 17.10.2023 нею було направлено лист відповідачу про надання згоди на зміну місця реєстрації дитини, однак ОСОБА_2 вказане прохання позивачки проігноровано. Зазначає, що після розлучення дитина постійно проживає разом з нею, перебуває на її утриманні, що підтверджується відповідями з навчальних та спортивних закладів. Вказує, що зазначені відповіді також підтверджують, що фізичним та духовним розвитком, матеріальним забезпеченням, контролем навчання займалася виключно мати дитини, тому наявні правові підстави для стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дитини.

До позовної заяви ОСОБА_1 додано клопотання про звільнення від сплати судового збору. В обґрунтування вказаного клопотання позивач посилається на тяжкий матеріальний стан, необхідність догляду за матір`ю, яка є людиною похилого віку. На підтвердження вказаних обставин надала довідки ОК-5, ОК-7

Дослідивши матеріали позовної заяви у відповідності до вимог Цивільного процесуального кодексу України, суддя дійшов висновку про залишення її без руху з наступних підстав.

Згідно з ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частин 1, 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 20.05.2020 (справа № 613/76/16-ц провадження № 61-21868св18) вказав, що вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища. Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення від його сплати повинно бути обґрунтованим. Особа, яка його заявляє, зобов`язана навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року; «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26 липня 2005 року).

Так, до клопотання про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 додано довідки ОК-5, ОК-7 станом на 21.11.2021.

Між тим, інформацію про річний дохід позивача за попередній календарний рік, у якому була подана позовна заява, згідно п. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», не надано.

Крім того, не надано позивачем інших доказів на підтвердження скрутного матеріального становища, таких як довідки про склад сім`ї, відомості про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, або ж доказів наявності/відсутності у власності позивача рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів.

Враховуючи наведене, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового слід відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі..

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою позову майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, виходячи з розміру встановленого прожиткового мінімуму для працездатних осіб, позов у частині вимог про припинення стягнення аліментів підлягає оплаті судовим збором, мінімальна сума якого становить 1073 грн. 60 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, про що повідомити позивачку та надати їй строк для усунення недоліків.

Відповідно до ст. ст. 177, 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 ) про припинення стягнення аліментів та стягнення аліментів на утримання дитини залишити без руху.

Повідомити позивачку про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання доказів оплати судового збору протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз`яснити позивачці, що в разі невиконання вимог суду у встановлений термін, позовна заява буде вважатися неподаною та їй повернена.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: