У Х В А Л А

Справа № 428/9270/20

№ 2/183/1314/23

12 грудня 2023 року м.Новомосковськ

Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - Оладенко О.С.

за участю секретаря судового засідання Павлюк А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права співвласника на частку у майні,-

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2020 року позивач звернувся до Сєвєродонецького міського суду Луганської області із вищезазначеним позовом.

Ухвалою суду від 19 січня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, а в подальшому ухвалою суду від 17 березня 2021 року розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження, підготовче провадження не завершено.

Ухвалою Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 12 листопада 2021 року призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу. Провадження по справі зупинено на час проведення експертизи.

Верховний Суд розпорядженням від 06.03.2022 № 1/0/9-22 змінив територіальну підсудність судових справ Сєвєродонецького міського суду Луганської області на Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

02 листопада 2022 року від Донецького відділення ННЦ «ІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла вищевказана цивільна справа, разом з листом про повернення ухвали суду про призначення судової експертизи без виконання.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 листопада 2022 року для розгляду даної справи визначено суддю Оладенко О.С.

Ухвалою судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 03 листопада 2022 року прийнято справу, відновлено провадження у справі призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 31 січня 2023 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

06.04.2023 позивач у судове засідання не з`явився, надіслав заяву в якій просив розпочати розгляд справи за його відсутності (а.с.171). Далі, судове засідання призначене на 17.05.2023 позивач просив відкласти у зв`язку з хворобою (а.с.177-176). 07 липня 2023 року позивач ознайомився з матеріалами справи безпосередньо в суді (а.с.180).

В подальшому, 09.08.2023, 20.09.2023, 26.10.2023 та 12.12.2023 позивач у судові засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином в порядку ч.11 ст.128 ЦПК України, шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, зважаючи на те, що місце проживання позивача зареєстровано у м.Сєвєродонецьку Луганської області, куди призупинено приймання поштової кореспонденції. Також судом направлялися позивачу смс-повідомлення про дату та час розгляду справи за номером мобільного телефону, вказаного ним у позовній заяві (а.с.2), що підтверджується довідками про доставку смс (а.с.189-190).

Як встановлено у ч.1 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Так, позивачем була надана копія довідки про взяття на облік ВПО від 04.10.2022 (а.с.151) згідно якої ОСОБА_1 фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Уся поштова кореспонденція від позивача надходила до суду з цієї поштової адреси, тому судові повістки позивачеві направлялися за вказаною адресою. Однак, поштовий конверт повернувся до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання». Заяву про розгляд справи за його відсутності позивач не подавав.

Відповідачка у судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином, в порядку ч.11 ст.128 ЦПК України, шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Будь-яких заяв та клопотань від відповідача не надходило.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Аналіз зазначених норм права вказує на те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з ч.3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом положень частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанова Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц (провадження № 61-8953св20)).

При цьому, відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13 (провадження № 61-36375св18), повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в такому разі має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Такі висновки містяться у постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 01 вересня 2021 року у справі № 757/54510/17 (провадження № 61-2858св21), 18 жовтня 2021 року у справі № 299/3611/19 (провадження № 61-9218св21), від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц (провадження № 61-4801св20), від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18 (провадження № 61-3617св19), від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19 (провадження № 61-2547св21), від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 (провадження № 61-2548св21).

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначалося вище, у липні 2023 року позивач ознайомився з матеріалами справи, але з того часу не цікавився рухом справи, в черговий раз не з`явився у судове засідання, жодних заяв від нього не надходило.

Оскільки позивач повторно не з`явився у судове засідання, не повідомив про причини неявки та не подав заяву про розгляд справи без його участі, суд вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 257, 260 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права співвласника на частку у майні - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

Ухвала суду складена і підписана 12 грудня 2023 року .

Суддя Оладенко О.С.