Головуючий суддя
в суді І інстанції Потапенко А.В.
Єдиний унікальний № 368/668/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2023 року суддя Ржищівського міського суду Київської області Потапенко А.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання дій протиправними щодо погроз направленням на лікування до психіатричної лікарні та погроз фізичною розправою, зобов`язання очистити межу, -

ВСТАНОВИВ:

12.10.2022 до Ржищівського міського суду Київської області надійшла цивільна справа за вказаним вище позовом на підставі розпорядження голови Кагарлицького районного суду Київської області від 30.09.2022. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.10.2022 визначено головуючого суддю Потапенка А.В.

Ухвалою суду від 14.10.2022 позовну заяву було залишено без руху та повідомлено позивачку про необхідність усунення недоліків позовної заяви вказаних в ухвалі.

Копію ухвали було надіслано 19.10.2022 на поштову адресу позивачки, яка вказана у позовній заяві ( АДРЕСА_1 ). Копію ухвали позивачка не отримала, рекомендований лист з повідомленням про вручення поштового відправлення № 248 від 21.10.2022 повернувся до суду 07.12.2022 з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою".

Зважаючи на запровадження воєнного стану згідно із Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, копію ухвали було повторно надіслано 14.12.2022 на поштову адресу позивачки, яка вказана у позовній заяві ( АДРЕСА_1 ), однак рекомендований лист з повідомленням про вручення поштового відправлення № 039 від 15.12.2022 повернувся до суду 25.01.2023 з відміткою "за закінченням терміну зберігання".

Станом на 27.01.2023 недоліки позовної заяви позивачкою не усунуто.

Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).

Отже зважаючи на зазначене, судом вжито всіх можливих та розумних заходів щодо направлення позивачці ухвали суду про залишення позовної заяви без руху та вручення їй даної ухвали.

За встановленими у статтях 12, 13 ЦПК України принципами змагальності та диспозитивності, - особа на власний розсуд користується своїми процесуальними правами та обов`язками відповідно до зазначених положень, а також положень, визначених статтями 43, 49 ЦПК України, але зобов`язана здійснювати їх добросовісно (частина перша статті 44 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Крім того, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід зазначити, що Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожна з сторін, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Враховуючи викладене, зважаючи на те, що станом на 27.01.2023 позивачкою не усунуто недоліків позовної заяви, що вказані в ухвалі, тому заява вважається неподаною та підлягає поверненню позивачці.

Керуючись ст. ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання дій протиправними щодо погроз направленням на лікування до психіатричної лікарні та погроз фізичною розправою, зобов`язання очистити межу, - вважати неподаною та повернути позивачці ОСОБА_1 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя