УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без розгляду

09 листопада 2023 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва в складі головуючого судді - Зуєвич Л.Л., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 /далі - ОСОБА_2 / (адреса: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

11.05.2021 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, за підписом позивача, в якій позивач просить розірвати шлюб, зареєстрований 20.07.2016 Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, про що складено актовий запис № 1586.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.05.2021 для розгляду даної справи визначено суддю Зуєвич Л.Л. Справу фактично передано судді по реєстру 17.05.2021.

Судом в порядку ч. 6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичних осіб - сторін у справі. Відповідь на такий запит надійшла 21.05.2021.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 24.05.2021 вказану позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (письмового провадження).

В подальшому, в усному порядку позивач у справі повідомив помічника судді (по телефону) про те, що наразі актуальність його позову відпала, подружжя примирилося. Однак, письмової заяви про залишення позову без розгляду позивачем у справі до суду не подано.

Враховуючі такі обставини, з метою з`ясування дійсного волевиявлення сторін, ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 20.10.2023 суд вирішив перейти до розгляду даної справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін, судове засіданні у справі було призначено на 02.11.2023.

Оскільки у судове засідання 02.11.2023 учасники судового процесу не з`явились та про причини неявки суд не повідомили, розгляд справи було відкладено на 09.11.2023.

У судове засідання, призначене на 09.11.2023 сторони у справі та/або їх представники також не з`явились. При цьому, будь-яких заяв, клопотань чи повідомлень від них до суду не надійшло.

Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права

Дослідивши матеріали справи, суд враховує наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи суд встановив, що в судові засідання призначені для розгляду справи по суті на 02.11.2023 та 09.11.2023 позивач викликався належним чином шляхом направлення ухвал на адресу, зазначену самим позивачем у позові.

За змістом ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

У рішеннях Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. На заявника покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що неявки позивача в судові засідання, які призначались для розгляду даної справи по суті, можуть свідчити про небажання підтримувати заявлені позовні вимоги або втрату інтересу до них. Розгляд справи триває з травня 2021 року, неодноразове відкладення судових засідань спричиняє затягування розгляду і вирішення справи по суті.

Зважаючи на те, що позивач (його представник), який належним чином повідомлявся про час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явився до суду (в т.ч. у судове засідання, призначене для розгляду справи по суті), не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався, його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, то суд вважає за можливе залишити позовну заяву без розгляду.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 13, 49, 257, 259-261, 352-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - залишити без розгляду.

Учасникам провадження направити копію даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (ч. 2 ст. 261 ЦПК України).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Суддя Л. Л. Зуєвич