Справа № 202/6896/22
Провадження № 2/202/4744/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

04 грудня 2023 року м. Дніпро

Суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська Марченко Н.Ю., ознайомившись з цивільною справою за заявою ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої незаконним діями органу досудового розслідування, -

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Індустріального районного суду міста Дніпропетровська з заявою про відшкодування коштів, сплачених у зв`язку з наданням правової допомоги у кримінальному провадженні.

Вказана заява була розглянута в порядку кримінального судочинства.

Ухвалою Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 05 жовтня 2022 року, залишеною без змін ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 10 січня 2023 року, заяву ОСОБА_1 було задоволено та стягнуто з Державного казначейства України за рахунок коштів Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 у рахунок відшкодування сум, сплачених за надання правової допомоги, 92009 грн. 00 коп.

Постановою Верховного Суду від 02 листопада 2023 року ухвалу Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 05 жовтня 2022 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 10 січня 2023 року скасовано та призначено новий розгляд у суді першої інстанції в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до автоматизованого розподілу зазначену цивільну справу передано на розгляд судді Марченко Н.Ю.

Ознайомившись із матеріалами справи, суд приходить до висновку про необхідність залишення заяви без руху та встановлення позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.

Так, суд виходить з того, що відповідно до частини 1 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Частиною 2 статті 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Згідно зі статтею 48 ЦПК України сторони в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Частинами 1 та 2 статті 51 ЦПК України визначено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Статтею 175 ЦПК України встановлені вимоги до позовної заяви.

Зокрема, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Натомість цього звернення до суду оформлено ОСОБА_1 у формі заяви, а не позовної заяви.

Крім того, не визначено відповідача (відповідачів), до якого (яких) ОСОБА_1 заявлені вимоги.

При цьому суд звертає увагу, що відповідно до правових висновків, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі № 910/23967/16 (провадження № 12-110гс18), від 27 листопада 2019 року у справі № 242/4741/16-ц (провадження 14-515цс19), у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі № 202/6457/16-ц (провадження № 61-26176св18), від 06 лютого 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (провадження № 61-18697св18), від 28 жовтня 2020 року у справі № 610/3221/19 (провадження № 61-9875св20) при вирішенні спору про відшкодування шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, його посадовими або службовими особами, судам необхідно виходити з того, що зазначений орган має бути відповідачем у такій справі, якщо це передбачено відповідним законом. Якщо ж відповідним законом чи іншим нормативним актом це не передбачено або в ньому зазначено, що шкода відшкодовується державою, тоді належним відповідачем у справі є держава Україна як учасник цивільних відносин.

Відповідно до пунктів 63, 64 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі № 641/8857/17 (провадження № 14-514цс19) у цивільному судочинстві держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями саме у спірних правовідносинах, зокрема і представляти державу в суді, зазвичай, - орган, діями якого завдано шкоду (постанови Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 5023/10655/11 (провадження № 12-161гс18) (пункт 6.22), від 21 серпня 2019 року у справі № 761/35803/16-ц (постанова № 14-316цс19) (пункт 33), від 18 грудня 2019 року у справі № 688/2479/16-ц (провадження № 14-447цс19) (пункт 28)).

Отже, ОСОБА_1 необхідно оформити його звернення до суду у формі позовної заяви, а також визначити відповідача (відповідачів), тобто особу, яка має відповідати за позовом та до якої заявлено вимогу про відшкодування шкоди.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху, встановивши йому строк для усунення недоліків заяви.

Керуючись ст. ст. 2, 12, 175 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої незаконним діями органу досудового розслідування, залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків заяви шляхом її оформлення у формі позовної заяви та визначення відповідача (відповідачів), тобто особи, яка має відповідати за позовом та до якої заявлено вимогу про відшкодування шкоди.

Роз`яснити, що в іншому разі згідно з частиною 3 статті 185 ЦПК України заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Наталія Марченко