Провадження № 2/235/187/23
Справа № 235/1374/23

У Х В А Л А

про закриття провадження по справі

06 грудня 2023року Красноармійський міськрайонний суд Донецької області у складі

головуючої судді : Величко О.В.,

при секретарі: Гришай О.В.

за участю позивачки ОСОБА_1

за участю представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Покровськ цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Удачненської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області про скасування розпорядження, поновлення на роботі,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Удачненської селищної військової адміністрації Покровського району про поновлення на роботі. В обґрунтування своїх позовних вимог вказала., що займала посаду начальника відділу освіти Удачненської селищної ради Покровського району Розпорядженням № 57рк « про звільнення ОСОБА_1 » була звільнена з посади 18.09.2023р. з ініціативи роботодавця на підставі п. 2 ст. 40 КЗпП України. Вважає наказ про звільнення незаконним, оскільки звільнення проведено без попередньої згоди профспілкового органу, без обґрунтованого і документально підтвердженого висновку роботодавця відповідача про невідповідність ОСОБА_1 займаній посаді, без пропонування вакантної посади чи роботи за відповідною професією чи спеціальністю, чи іншої вакантної роботи, яку вона могла виконувати з урахуванням освіти, кваліфікації, досвіду тощо, без висновку МСЕК про неможливість ОСОБА_1 за станом здоров`я виконувати роботу на займаній посаді. Вона жодного разу не притягалась до дисциплінарної відповідальності та отримувала доплату за високу досягнення.

Позивачка просить скасувати розпорядження начальника Удачненської селищної військової адміністрації покровської району Донецької області № 57 від 12.09.2023 р. « Про звільнення ОСОБА_1 » з посади начальника відділу освіти Удачненської селищної ради Покровського району Донецької області 18.09.2023 р. з ініціативи роботодавця, на підставі п. 2 ст. 40 КЗпП України; поновити її на роботі з 19.09.2023 р. на посаді начальника відділу освіти Удачненської селищної ради Покровського району Донецької області% стягнути з Удачненської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області на користь Кандибко СО. Середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Представник відповідача начальник Удачненської селищної ради Покровського району надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що підставою для звільнення позивача було саме невідповідність займаній посаді. Зазначений факт підтверджується низкою об`єктивних даних щодо недостатньої кваліфікації, які склалися під час виконання позивачем своїх повноважень на посаді начальника відділу освіти Удачненської селищної ради Покровського району Донецької області.

Саме на позивачку побуло покладено обов`язок за організацію, підготовку документів, громадське обговорення питання щодо ліквідації навчального закладу Сергієвського старостинського округу. Рішенням тридцять восьмої сесії восьмого скликання Удачненської селищної ради розпочато процедуру ліквідації навчального закладу Сергіївського старостинського округу Удачненської селищної ради та внесено в реєстр запис щодо припинення юридичної особи - НВК Сергіївської ЗОШ 1-111 ступенів дошкільний навчальний заклад. Така реорганізація була проведена всупереч нормам законодавства, оскільки допускається після громадського обговорення проекту відповідного рішення засновника, що не було проведено, а відповідальною особою за таку реорганізацію визначено саме позивачку.

Некомпетентність позивачка в цьому питанні призвела до необхідності оскарження неправомірно прийнятого рішення в судовому порядку та витрат з місцевого бюджету для сплати судового збору, збільшення навантаження на інших спеціалістів селищної ради, які зобов`язані готувати документи до суду.

Оскільки протягом з 26.05.2023 р. по 03.08.2023 р. позивачкою як головою ліквідаційної комісії по припиненню діяльності шляхом ліквідації юридичної особи НВК «Сергіївська загальноосвітня школа 1-11 ступенів-ДНЗ» та як начальником відділу не виконувались жодних передбачених дій, передбачених законодавством, розпорядженням від 03.08.2023 р. № 81-од вона була виведена зі складу ліквідаційної комісії.

До повноважень позивача відноситься питання координації та контролю забезпечення закладів освіти громади захисними спорудами, проте позивачка не реагувала доручення прем`єр - міністра від 10.06.2022 р. № 14529/0/1-22 стосовно створення безпечних умов перебування у закладах освіти дітей, учнів, студентів і працівників, не було й здійснено жодних дій щодо організації укриття в об`єктах фонду захисних споруд цивільного захисту персоналу та дітей. За весь час не доводила перед керівництвом проблемні питання під час покладених на неї обов`язків.

Позивачка на посаді начальника відділу освіти мала виконувати свої повноваження, неухильно додержуватись Конституції і законів України, що не було здійснено, що, в свою чергу свідчить про недостатню кваліфікацію позивача.

Позивачці не було запропоновано іншої вакантної посади, оскільки згідно Структури, загальної численності апарату Удачненської селищної ради та її виконавчих органів станом на 01.01.2023 р., зазначені у додатку № 1, затвердженого рішенням сесії від 23.12.2022 р. № У111/31-19 « Про затвердження структури та штатного розпису апарату Удачненської селищної ради, її виконавчих органів та затвердження штатного розпису на 2023 р.» у відділі освіти станом на 12.09.2023 р. вакантних посад не значиться. Не запропоновано переведення на інші посади: державного реєстратора відділу надання адміністративних послуг державної реєстрації у зв`язку з відсутністю відповідної кваліфікації і стажу роботи.

Удачненська селищна рада Покровського району зверталась з листом від 04.09.2023 р. за № 749/02-18 до Голови Покровської районної адміністрації профспілки працівників освіти та науки України з клопотанням надати згоду на звільнення начальника відділу освіти Удачненської селищної ради Покровського району. На вказане клопотання надійшла відповідь про не застосування норми ст. 43 КЗпП України, оскільки з 24.02.2022 р. відповідно до Закону « Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено режим воєнного стану, а з 15.03.2022 р. вступив в дію Закон № 2136-1Х « Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», відповідно до якого на період дії воєнного стану норми ст. 43 КЗпП не застосовуються, врім випадків звільнення працівників, підприємств, установ або організацій, обраних до профспілкових органів.

Вважає, що позивачкою невірно зазначена сума середньоденної заробітної плати, оскільки така повинна розраховуватися на підставі довідки про середню заробітну плату, а не на підставі довідки про доходи.

Зазначив, що під час нарікань на невідповідність займаній посаді, позивач грубо порушувала правила етичної поведінки як посадової особи місцевого самоврядування, про що свідчать рапорти працівників селищної ради.

Просили відмовити в задоволенні позовних вимог (а.с.42-53).

На розсуд сторін по справі головуючим було поставлено питання про закриття провадження про справі, оскільки дана справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, у зв`язку з тим, що стосується проходження позивачкою публічної служби.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, приходить до наступного.

Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Отже, в порядку цивільного судочинства можуть розглядатися будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

З аналізу вказаних норм вбачається, що юрисдикція адміністративних судів поширюється не на будь-які трудові спори, а лише ті, які пов`язані з прийняттям громадян на публічну службу, її проходженням, звільненням з неї.

Таким чином, для визначення юрисдикційної належності спору необхідно з`ясувати, чи пов`язаний спір з прийняттям, проходженням чи звільненням особи з публічної служби.

При наданні спору статусу публічно-правового з приводу прийняття громадян на публічну службу, проходження, звільнення з публічної служби, встановленню підлягають такі обставини: чи проходила особа конкурс на заняття вакантної посади; чи складала така особа присягу посадової особи; чи присвоювався їй ранг у межах відповідної категорії посад.

Предметом даного спору є скасування розпорядження Удачненської селищної військової адміністрації за № 57к від 12.09.2023 р та поновлення на роботі, тобто вказані правовідносини виникли в межах проходження публічної служби

Статтею 125 Конституції України закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Згідно ч. 1 ст. 18 Закону України «Про судоустрій статус суддів» суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Судова юрисдикція - це інститут права, який покликаний розмежувати компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства - цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

Суд приймає до уваги, що, вирішуючи питання до якого суду звертатись, адміністративного чи загального, слід визначити суб`єктний склад правовідносин.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.02.2019 у справі №815/6096/17 викладена правова позиція, згідно з якою при наданні спору статусу публічно-правового з приводу вказаних правовідносин необхідно встановити наявність таких підстав: 1) чи проходила особа конкурс на заняття вакантної посади; 2) чи складала така особа присягу посадової особи; 3) чи присвоювався їй ранг у межах відповідної категорії посад.

Проходження публічної служби - це процес діяльності особи на посадах, які вона обіймає, починаючи від моменту призначення на відповідну посаду та завершуючи припиненням публічної служби, із сукупністю всіх обставин і фактів, які супроводжують таку діяльність.

Оскільки публічна служба є різновидом трудової діяльності, відносини публічної служби як окремий різновид трудових відносин існують на стику двох галузей права - трудового та адміністративного, тому правовідносини, пов`язані з прийняттям на публічну службу, її проходженням та припиненням, регламентуються нормами як трудового, так і адміністративного законодавства, а спори, які виникають з таких правовідносин, підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Отже, такі спори стосуються працівників всіх державних інституцій, які виконують завдання і функції держави та місцевого самоврядування. Разом з тим, для визначення чи відноситься та чи інша посада до посад публічної служби, слід у кожному конкретному випадку аналізувати відповідне спеціальне законодавство, що регулює відповідну діяльність. Зокрема законами, що регулюють питання прийняття громадян на публічну службу, її проходженням та звільненням з публічної служби єЗакони України: «Про державну службу»; «Про службу в органах місцевого самоврядування»; «Про Національну поліцію»; «Про військовий обов`язок і військову службу»; «Про судоустрій і статус суддів»; «Про прокуратуру» тощо.

Відповідно до статті 1 Законом України «Про службу в органах місцевого самоврядування» служба в органах місцевого самоврядування - це професійна, на постійній основі діяльність громадян України, які займають посади в органах місцевого самоврядування, що спрямована на реалізацію територіальною громадою свого права на місцеве самоврядування та окремих повноважень органів виконавчої влади, наданих законом.

Посадовою особою місцевого самоврядування є особа, яка працює в органах місцевого самоврядування, має відповідні посадові повноваження щодо здійснення організаційно-розпорядчих та консультативно-дорадчих функцій і отримує заробітну плату за рахунок місцевого бюджету (стаття 2 вказаного Закону).

Набуття статусу посадової особи органу місцевого самоврядування пов`язується із наявністю певних обставин: кандидатура повинна відповідати вимогам, встановленим у Законі № 2494-III; проходження конкурсу на заняття вакантної посади, у разі, якщо проведення такого конкурсу передбачено законом як умова зайняття відповідної посади; складання присяги посадової особи органу місцевого самоврядування; виконання роботи професійно, а не на громадських засадах чи за сумісництвом, тобто служба в органах місцевого самоврядування для неї має бути основною роботою; присвоєння рангу у межах відповідної категорії посад; проходження атестації відповідно до вимог Закону №2494-III.

Згідно з п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачка працювала на посаді начальнику відділу освіти Удачненської селищної ради Покровського району, приймала присягу посадової особи місцевого самоврядування ( а. с. 15-19), має 13 ранг посадової особи місцевого самоврядування на рівні рангу державного службовця в межах шостої категорії посад ( а. с. 89); була звільнена з посади розпорядженням начальника Удачненської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області за № 57 к від 12.09.2023 р.

Згідно посадової інструкції начальник відділу призначається і звільняється з посади розпорядженням селищного голови з дотриманням вимог законодавства про службу в органах місцевого самоврядування за конкурсом або за іншою процедурою, передбаченою законодавством України.

Згідно з ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Одночасно відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, в спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Тобто, спір виник з приводу звільнення позивача з публічної служби, а тому підлягає розгляду за правилами адміністративної юрисдикції.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З урахуванням наведених положень процесуального законодавства та правових висновків Верховного Суду, а також предмету спору в цій справі, суд вважає, що даний спір відноситься до юрисдикції адміністративного суду та має вирішуватися в порядку адміністративного судочинства за нормами КАС України, оскільки є пов`язаним із проходженням відповідачем публічної служби.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 19, 255 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Удачненської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області про скасування розпорядження, поновлення на роботі закрити .

Роз`яснити сторонам по справі, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той же самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Роз`яснити позивачці право звернутись з цим позовом до відповідного суду адміністративної юрисдикції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або з дня складання повного тексту ухвали до Дніпровського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повну ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 06.12.2023 року.

Суддя: