У Х В А Л А

Справа №377/359/22

Провадження №2/377/5/23

09 січня 2023 року Славутицький міський суд Київської області у складі головуючої - судді Бабич Н.С., за участю секретарів судового засідання Пскової А.І., Гніденко Н.П.,

представника відповідача - адвоката Климчук В.В.;

представника третіх осіб - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Славутичі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області, Орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області, про позбавлення батьківських прав,

У С Т А Н О В И В:

11 серпня 2022 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 , подана в його інтересах адвокатом Стаценком Джамалом Руслановичем, в якій позивач, посилаючись на статтю 164 СК України, статті 3, 27 Конвенції ООН про права дитини, просить позбавити батьківських прав ОСОБА_3 стосовно ОСОБА_4 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 11 серпня 2022 року справу № 377/359/22 (провадження №2/377/199/22) передано для розгляду судді Славутицького міського суду Київської області Теремецькій Н.Ф.

Ухвалою судді від 15 серпня 2022 року задоволено заяву судді Теремецької Н.Ф. про самовідвід у вказаній цивільній справі.

За результатами повторного розподілу, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу справи між суддями від 16 серпня 2022 року, справу №377/359/22 ( провадження №2/377/199/22) передано для розгляду судді Славутицького міського суду Київської області Бабич Н.С.

Ухвалою судді від 31 серпня 2022 року, після виконання вимог, передбачених частиною 6 статті 187 ЦПК України, позовну заяву було залишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам пунктів 5, 8 частини 3 статті 175 ЦПК України та частини 5 статті 177 ЦПК України, та надано позивачу строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Ухвалою судді від 16 вересня 2022 року після усунення недоліків позовної заяви, відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 17 жовтня 2022 року. Відповідно до цієї ухвали залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області.

11 жовтня 2022 року до суду надійшла заява представника позивача адвоката Стаценка Д.Р. про відвід судді Славутицького міського суду Київської області Бабич Н.С.

Ухвалою Славутицького міського суду Київської області від 11 жовтня 2022 року визнано заявлений відвід судді Бабич Н.С. необґрунтованим та передано заяву про відвід для розгляду іншому судді, визначеному в порядку, встановленому частиною 1 статті 33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 жовтня 2022 року заява про відвід судді Бабич Н.С. передана на розгляд судді Малишенко Т.О.

Ухвалою Славутицького міського суду Київської області від 13 жовтня 2022 року в задоволенні заяви представника позивача про відвід судді Бабич Н.С. від участі у розгляді цивільної справи № 377/359/22 відмовлено.

Ухвалою суду від 09 грудня 2022 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 22 грудня 2022 року.

22 грудня 2022 року судове засідання було відкладено на 09 січня 2023 року на підставі частини 5 статті 223 ЦПК України в зв`язку з першою неявкою в судове засідання позивача та його представника, повідомлених належним чином про дату, час і місце судового засідання, які не повідомили про причини неявки та від яких не надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Позивач у призначене судове засідання повторно не прибув без повідомлення причин, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся в порядку, передбаченому статтями 128-130 ЦПК України за зареєстрованим місцем проживання, але конверт із судовою повісткою повернуто до суду з відміткою причини невручення «адресат відсутній за вказаною адресою». У такому випадку відповідно до частини 8 статті 128 ЦПК України позивач вважається належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не подав. Заява про розгляд справи за його відсутності до суду не надходила.

Представник позивача у призначене судове засідання також не прибув, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином, про що свідчить його підпис на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення, яке йому було вручено особисто 29 грудня 2022 року. Клопотання про відкладення розгляду справи представник позивача до суду не подав. Заява про розгляд справи за його відсутності до суду не надходила.

Відповідач у призначене судове засідання не прибула, про дату, час і місце судового засідання повідомлена належним чином в порядку, передбаченому статтями 128-130 ЦПК України.

Суд, вислухавши думку представника відповідача та представника третіх осіб, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов слід залишити без розгляду з таких підстав.

Судом встановлено, що позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце судового засідання, повторно не прибули в судове засідання без повідомлення причин. З будь якими клопотаннями, зокрема, про відкладення розгляду справи, у зв`язку з неможливістю прибуття в судове засідання з поважних причин, до суду не зверталися. Заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходили.

Представник відповідача в судовому засіданні зазначила, що повторне неприбуття позивача та його представника в судове засідання без повідомлення причин, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання і не подали заяви про розгляд справи за їх відсутності, є підставою для залишення позову без розгляду.

Представник третіх осіб в судовому засіданні також вказала про наявність підстав для залишення позову без розгляду в зв`язку з повторним неприбуттям позивача та його представника в судове засідання без повідомлення причин за відсутності від них заяв про розгляд справи без їхньої участі.

Відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами

Як зазначено в статті 10 ЦПК України, статті 17 Закону України « Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення пункту 1 статі 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за правовою природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасності розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Статтями 223, 257 ЦПК України врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання позивача.

Так, згідно із частиною 5 статті 223, пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи по суті.

Таким чином, чинний Цивільний процесуальний кодекс України імперативно встановлює, що у випадку повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

При цьому, закон жодним чином не пов`язує повторну неявку в судове засідання позивача з будь-якими об`єктивними факторами (поважними причинами) і не зобов`язує суд перевіряти причини повторної неявки та надавати їм відповідну оцінку з точки зору поважності. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Аналіз вищевказаних правових норм дає підстави для висновку, що обов`язковими умовами для застосування процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (частина 2 статті 257 ЦПК України).

Виходячи з викладеного, оскільки позивач ОСОБА_2 , а також його представник адвокат Стаценко Д.Р., будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце судового засідання, повторно не з`явилися в судове засідання, про причини неявки суду не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходили, то позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області, Орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області, про позбавлення батьківських прав підлягає залишенню без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Керуючись статтями 223, 257 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області, Орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області, про позбавлення батьківських правзалишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н. С. Бабич