УХВАЛА

30.11.2023 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі

Головуючого судді Воробйової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Гарбар Т.М.,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу

за позовною заявою ОСОБА_1

до

- ОСОБА_2 ,

- ОСОБА_3 ,

третя особа: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Стражник Тетяна Олексіївна,

про визнання договору дарування недійсним,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, у якому просить визнати недійсним договір дарування 35/100 частин будинку АДРЕСА_1 , який укладений 13.01.2023 між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Стражник Т.О.

В обґрунтування позову позивач посилається на те, що їй на праві власності належить 65/100 частин житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а 35/100 цього будинку належали ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та після її смерті право власності на зазначену частину будинку перейшло до ОСОБА_2

ОСОБА_2 здійснила відчуження належної їй частини будинку ОСОБА_3 , при цьому позивачу не було запропоновано викупити спірну частину будинку, оскільки співвласники мають переважне право на придбання майна.

Зазначено, що земельна ділянка площею 500 кв.м для індивідуального будівництва житлового будинку була виділена лише ОСОБА_5 , згідно з рішенням виконкому Житомирської міської ради народних депутатів №272 від 07.04.1964.

Факт та обставини поділу будинку (виділення часток) залишається не з`ясованим. Також невідомий правовий статус земельної ділянки.

Позивач вважає, що оскільки не було поділу будинку, то всі питання відчуження частини будинку є незаконними.

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 11.09.2023 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

03.10.2023 від відповідача ОСОБА_2 до суду надійшов відзив, у якому вказано, що відповідач позовні вимоги вважає безпідставними та необґрунтованими.

Заперечення проти позову відповідач обґрунтовує тим, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 31.08.2022 ОСОБА_2 успадкувала після померлої тітки ОСОБА_4 35/100 ід.ч. житлового будинку АДРЕСА_2 , та який належав померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Другою Житомирською державною нотаріальною конторою 11.11.1992. Адресу домоволодіння змінено на АДРЕСА_1 . Згідно з вказаним свідоцтвом про право на спадщину за законом від 11.11.1992, ОСОБА_4 успадкувала 35/100 житлового будинку АДРЕСА_2 , після смерті чоловіка ОСОБА_6 , який у свою чергу набув право власності на вказану частину житлового будинку на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Житомирською державною нотаріальною конторою 21.09.1966 за реєстровим номером 3-2646, зареєстрованого в Житомирському БТІ від 24.09.1966 за №7528.

Відповідач вказує, що право власності на спірну частину житлового будинку вона набула на законних підставах.

13.01.2023 між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 був укладений нотаріально посвідчений договір дарування, на підставі якого остання набула права власності на 35/100 ід. частини житлового будинку.

Відповідач зазначає, що цивільне законодавство не зобов`язує співвласника узгоджувати свою волю із іншими співвласниками у разі безоплатного відчуження належної йому частки у спільному майні, у тому числі і шляхом укладання договору дарування, тому посилання позивача на те, що під час відчуження належного ОСОБА_2 майна вона не пропонувала викупити спірну частину, оскільки позивач мала право на її переважне придбання, є безпідставним та таким, що не ґрунтується на положеннях чинного законодавства. При укладенні оскаржуваного договору дарування повністю були дотримання усі визначені законом вимоги, що передбачені ст.215 ЦК України.

Щодо посилання позивача на відсутність у ОСОБА_2 права власності на земельну ділянку, відповідач вказує, що відомості про належність на праві власності чи користування позивачу земельної ділянки під спірним домоволодінням відсутні, що підтверджується листом ГУ Держгеокадастру у Житомирській області від 28.04.2023, який долучений позивачем до позовної заяви, а також відсутні відомості про належність даної земельної ділянки іншим особам, тому земельна ділянка відноситься до земель комунальної власності.

Також у відзиві вказано, що на момент укладання оскаржуваного правочину його сторони були повністю обізнані про природу, суть та наслідки правчину, тому твердження позивача, що спірний договір було укладено під впливом помилки чи обману, є безпідставними.

Відповідач вказує, що позивач не довела, що на момент укладення оспорюваного договору дарування частини житлового будинку ОСОБА_2 помилилась стосовно правової природи укладеного правочину та існували обставини, які зумовлюють визнання оскаржуваного договору дарування недійсними.

Відповідно до змісту відзиву, орієнтовна сума судових витрат, які ОСОБА_2 понесла у зв`язку із розглядом даної справи, складає витрати на правничу допомогу в розмірі 5000 грн. Остаточний розрахунок витрат на правничу допомогу буде наданий до проведення судових дебатів, або у п`ятиденний термін від дня ухвалення судового рішення у справі.

У відзиві відповідач просить відмовити у задоволенні позову та покласти на позивача понесені ОСОБА_2 судові витрати.

16.10.2023 до суду надійшла відповідь на відзив, у якій позивача вказує, що відзив було подано з пропуском встановленого процесуального строку для його подання.

Також вказано, що на підтвердження своїх заперечень ОСОБА_2 не надала доказів того, що вона є рідною племінницею ОСОБА_4 .

Позивач вказує, що є сумнівними доводи відповідача про те, що вона успадкувала 35/100 ід. ч. житлового будинку АДРЕСА_2 , та який належав померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.11.1992. Адресу домоволодіння змінено на АДРЕСА_1 .

Так, у копії свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_4 немов би отримала у спадщину 35/100 частин жилого приміщення, що знаходиться в АДРЕСА_3 , належних померлому ОСОБА_6 на підставі договору купівлі - продажу, посвідченого Житомирською державною нотаріальною конторою 21.09.1966.

Згідно з випискою із протоколу №13 засідання архітектурно - будівельної комісії міськвиконкому від 17.09.1969 ОСОБА_5 було надано дозвіл на обкладення цеглою цілого дерев`яного будинку по АДРЕСА_4 .

Зазначено, що купівлі-продажу частини спірного будинку в 1966 році не могло бути, оскільки на той час на нього було накладено обтяження (арешт).

Згідно з долученою до позовної заяви відповіді (довідки) Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради, нова адреса будинку: АДРЕСА_1 , яку надано житловому будинку АДРЕСА_3 згідно з рішенням виконавчого комітету Житомирської міської ради народних депутатів №12 від 11.01.1996. З того часу зазначена адреса не змінювалась.

Позивач вважає, що адреса будинку, який ніби то знаходився по АДРЕСА_2 , є сфальшованою.

ОСОБА_2 здійснила відчуження частини будинку ОСОБА_3 , однак позивачу не було запропоновано викупити спірну частину будинку, оскільки співвласники будинку мають переважне право на придбання іншої частини будинку.

Позивач вважає, що оскільки не було поділу житлового будинку, то всі питання відчуження частини цього житлового будинку є незаконними, а тому договір дарування підлягає визнанню недійсним.

Також позивач стверджує, що фактично було укладено договір купівлі - продажу частини будинку, а не договір дарування, на підтвердження чого надала оголошення від 12.12.2022 про продаж 35/100 частин вищевказаного житлового будинку ОСОБА_2 , де зазначається сума в 8500 доларів США. Тобто, фактично замість договору купівлі - продажу частини будинку був укладений договір дарування, чим порушено права позивача.

Позивач вважає, що у діях відповідача наявна не помилка, а навмисні дії (обман) щодо фальсифікації документів для фактичної продажі частини будинку, що оформлено під виглядом договору дарування.

У відповіді на відзив вказано, що позивач позов підтримує та просить задовольнити.

Щодо посилання позивача на пропуск відповідачем ОСОБА_2 процесуального строку для подання відзиву, суд зазначає, що у судовому засіданні 12.10.2023 було встановлено, що відзив поданий у встановлений ухвалою суду про відкриття провадження у справі від 11.09.2023 строк, та протокольною ухвалою від 12.10.2023 відзив долучено до справи.

21.11.2023 від позивача до суду надійшло клопотання про витребування доказів, у якому вона просить витребувати із Житомирського обласного державного нотаріального архіву завірену належним чином копію договору купівлі-продажу, укладеного між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , посвідченого Житомирською державною нотаріальною конторою 21.09.1966 за реєстровим №3-2646, зареєстрованого в Житомирському бюро технічної інвентаризації 24.09.1966 за реєстровим №7528 (на той час будинок мав адресу: АДРЕСА_3 ), та завірену належним чином копію спадкової справи, заведеної до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 бабусі позивача ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що відповідно до змісту відзиву ОСОБА_2 , у заповіті на її ім`я зазначається конкретна частина будинку, що не відповідає дійсності. Позивач вважає, що документи, які вона просить витребувати, мають значення для розгляду справи.

Клопотання просить розглядати за її відсутності.

30.11.2023 від представника відповідача ОСОБА_2 до суду надійшла заява, у якій представник відповідача вказує, що проти задоволення клопотання позивача про витребування доказів сторона відповідача заперечує, оскільки таке клопотання подано позивачем без дотримання вимог п.2, ч. 2 ст 84 ЩІК України, а саме не визначено обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати. Витребовувані докази не стосуються предмету розгляду даної справи, оскільки позовні вимоги позивача ґрунтуються на інших підставах. Також вказано, що додаткові заяви чи клопотання у відповідача ОСОБА_2 та її представника відсутні.

Позивач у підготовче судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, 29.11.2023 від позивача до суду надійшла заява про проведення судових засідань за її відсутності, у якій також вказано, що позивач позов підтримує та просить задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник у підготовче судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у заяві представника відповідача ОСОБА_7 від 30.11.2023 міститься клопотання про проведення підготовчого судового засідання без їх участі.

Відповідач ОСОБА_3 та її представник, а також третя особа, у підготовче судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки не повідомили.

З урахуванням викладеного, керуючись приписамист. 211, 223 ЦПК України, суд вважає за можливе провести підготовче судове засідання за відсутності учасників судового провадження.

За правилами ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до частин 2, 3 ст.12 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ч.1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 84 ЦПК України, у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Предметом даного спору є визнання недійсним договору дарування 35/100 частин будинку АДРЕСА_1 , який укладений 13.01.2023 між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Стражник Т.О.

Згідно з копією свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 30.10.2008, спадкоємцем майна ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ОСОБА_1 . Спадкове майно, на яке видане це свідоцтво, складається з 65/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 (а.с. 18).

З копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.11.1992, спадкоємцем майна ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , є його дружина ОСОБА_4 . Спадкове майно, на яке видане це свідоцтво, складається з 35/100 частин житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_3 (а.с. 125-126).

Відповідно до копії свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 31.08.2022, спадкоємцем майна ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є ОСОБА_2 . Спадщина, на яку видане це свідоцтво, складається з 35/100 ід. частин житлового будинку АДРЕСА_2 (а.с. 83).

Відповідно до копії договору дарування частини житлового будинку від 13.01.2023, ОСОБА_2 передала безоплатно у власність (подарувала), а ОСОБА_3 прийняла у власність 35/100 ід.ч. житлового будинку АДРЕСА_1 (а.с.73-74).

Таким чином, як вбачається з матеріалів справи, у правовстановлюючих документах щодо права власності на будинок АДРЕСА_1 , частки співвласників у праві спільної власності на майно визначені.

Позивач у клопотанні просить витребувати із Житомирського обласного державного нотаріального архіву завірену належним чином копію договору купівлі-продажу, укладеного між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , посвідченого Житомирською державною нотаріальною конторою 21.09.1966 за реєстровим №3-2646, зареєстрованого в Житомирському бюро технічної інвентаризації 24.09.1966 за реєстровим №7528 (на той час будинок мав адресу: АДРЕСА_3 ) та завірену належним чином копію спадкової справи, заведеної до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 бабусі позивача ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання позивач посилається на те, що відповідно до змісту відзиву ОСОБА_2 , у заповіті на її ім`я зазначається конкретна частина будинку, однак таке твердження не відповідає дійсності.

Разом з тим, предметом позову ОСОБА_1 є визнання недійсним договору дарування, та в межах цього спору питання визначення часток співвласників у спірному майні не розглядається, такі частки визначені у правовстановлюючих документах на майно.

Заявляючи клопотання про витребування доказів, позивач не зазначила, які обставини або аргументи, встановлення яких є необхідним для повного, об`єктивного та всебічного розгляду даної справи, можуть підтвердити чи спростувати ці докази.

Зважаючи на викладене вище, клопотання позивача про витребування доказів задоволенню не підлягає, у зв`язку з необґрунтованістю.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи, що всі дії для підготовки справи до судового розгляду здійснені, відсутні будь-які заяви та клопотання, які підлягають вирішенню в підготовчому судовому засіданні, суд вважає за можливе завершити підготовче судове засідання та призначити справу до судового розгляду по суті.

Керуючись статтями 12, 81, 83, 84, 198, 200, 223, 258-261, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів - відмовити.

Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Стражник Тетяна Олексіївна, про визнання договору дарування недійсним.

Призначити справу до судового розгляду по суті на 06.02.2024 о 10 год 30 хв.

Встановити наступний порядок з`ясування обставин та дослідження доказів: пояснення сторін, дослідження матеріалів справи, судові дебати.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - .

Ухвала не підлягає оскарженню.

Суддя Т.А. Воробйова