Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/1208/23
Провадження №: 2/332/648/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2023 р. м. Запоріжжя

Заводський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого - судді Ретинської Ю.І., за участю секретаря судового засідання - Божко В.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача АТ КБ «Приватбанк» Балагурак В.В. звернулась до суду із позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця.

В обґрунтування позовної заяви посилалась на те, що ОСОБА_2 звернувся до ПАТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву № б/н від 17.01.2013.

14.06.2018 відбулась державна реєстрація та змінено повне та скорочене найменування Позивача з ПАТ КБ «Приватбанк» на АТ КБ «Приватбанк».

ОСОБА_2 при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, що підписана анкета-заява разом із «Умовами та правилами надання банківських послуг» і «Тарифами Банку» складають між ним та банком договір про надання банківських послуг. Відповідно до виявленого бажання, ОСОБА_2 було відкрито картковий рахунок та встановлено початковий кредитний ліміт, а для користування кредитним картковим рахунком видано кредитну картку. У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 8000,00 грн. Позичальник не надавав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер. Спадкоємцем, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини є ОСОБА_1 , що підтверджується копіями паспортів Позичальника та Відповідача, де в якості адреси реєстрації зазначена: АДРЕСА_1 .

06.07.2020 позивачем була направлена претензія кредитора до Першої запорізької державної нотаріальної контори та 23.08.2020 отримана відповідь, в якій зазначалось, що претензію кредитора переслано до приватного нотаріуса Чорненька О.М. за місцем заведення спадкової справи та 28.08.2020 отримано відповідь, в якій зазначено, що претензія додана до спадкової справи №25/2018 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , спадкоємці ОСОБА_2 повідомлені про претензії АТ КБ «Приватбанк».

Таким чином, Відповідач прийняла спадщину, до складу якої входять, у тому числі, кредитні зобов`язання померлого Позичальника. Спадкування обов`язків відбулося відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, так як Відповідач не відмовилася від спадщини у передбачені цивільним законодавством строки. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

21.09.2021 до спадкоємця Позичальника було направлено лист-претензію, згідно яких Позивач пред`явив свої вимоги, але ніяких дій не було виконано.

Станом на дату смерті заборгованість Позичальника перед банком за кредитним договором № б/н від 17.01.2013 становить 127701,27 грн.

Посилаючись на викладене вище, просить стягнути з Відповідача заборгованість у розмірі 127701,27 грн. за кредитним договором № б/н від 17.01.2013 та витрати по сплаті судового збору.

18.04.2023 на адресу суду надійшов відзив адвоката Новікова І.О., який діє від імені Відповідача, в якому він просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, у зв`язку з пропуском Позивачем строку пред`явлення вимоги до спадкоємця померлого та відсутності доказів на підтвердження обсягу та вартості спадкового майна, отриманого Відповідачем. Також просить стягнути на користь Відповідача понесені нею витрати на правничу допомогу.

08.05.2023 на адресу суду від представника Позивача ОСОБА_3 надійшла відповідь на відзив, в якій просить суд задовольнити вимоги в повному обсязі, у зв`язку з необґрунтованістю заперечень Відповідача. Зауважила, що, оскільки Відповідач на час відкриття спадщини проживала з Позичальником та не подала заяви про відмову від прийняття спадщини, тому вважається такою, що прийняла її. Позивачем вчасно заявлено претензійні вимоги до спадкоємця боржника, шляхом направлення претензії кредитора до нотаріальної контори не після, а ще до видачі спадкоємцю свідоцтва про право на спадщину. Також зазначила, що для встановлення обсягу та вартості спадкового майна Позивачем буде підготовлено та направлено на адресу суду клопотання про направлення запитів до органів державної влади з метою встановлення наявності нерухомого та рухомого майна. Заперечувала проти стягнення понесених Відповідачем витрат на правничу допомогу, оскільки судом не прийнято рішення у справі.

21.03.2023 ухвалою судді відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 09.05.2023 у задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів відмовлено. Залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Чорненьку О.М. та витребувано спадкову справу.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Від представника відповідача - адвоката Новікова І.О. надійшла заява про розгляд справи за відсутності Відповідача та його представника. Проти позову заперечує та просить відмовити ПАТ КБ «Приватбанк» в задоволенні позову та стягнути витрати на правничу допомогу.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Чорненька О.М. в судове засідання не з`явилася. У матеріалах справи міститься заява про розгляд справи у її відсутності та прийняття рішення на власний розсуд (а.с. 143-144).

Суд, вивчивши позовні вимоги Позивача, доводи представника відповідача, перевіривши наявні в матеріалах справи докази, приходить до такого.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Матеріалами справи встановлено, що 17.01.2013 ОСОБА_2 підписав заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в ПАТ КБ «Приватбанк». Згідно інформації, викладеної у вказаній заяві ОСОБА_2 підтвердив, що погоджується із тим, що ця заява разом із Умовами та Правилами надання банківських послуг та Тарифами, правилами користування, основними умовами обслуговування, розміщені на офіційному сайті АТ КБ «Приватбанк» (а.с. 19). ОСОБА_2 було видано кредитну картку № НОМЕР_1 ( а.с. 50).

14.06.2018 відбулась державна реєстрація та змінено повне та скорочене найменування Позивача з ПАТ КБ «Приватбанк» на АТ КБ «Приватбанк».

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 , яке видане Заводським районним у місті Запоріжжі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області 24.11.2017 року (а.с. 98).

17.09.2019 за №1027-04-39 на адресу Позивача з Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області Міністерства юстиції України направлено відповідь на запит від 09.09.2019 №105-04/ДУ, щодо актових записів про смерть, згідно якої повідомлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , порядковий номер 26 (а.с. 55).

06.07.2020 на адресу Першої запорізької державної нотаріальної контори направлено претензію кредитора від 05.06.2020 Вих. № SAMDN7471 щодо включення кредиторської вимоги АТ КБ «Приватбанк» в спадкову масу та повідомлення спадкоємців померлого ОСОБА_2 про наявність заборгованості перед банком у розмірі 127701,27 грн (а.с. 57-58).

23.08.2020 Позивачем отримана відповідь, в якій зазначалось, що претензію кредитора переслано до приватного нотаріуса Чорненька О.М. за місцем заведення спадкової справи (а.с. 59).

28.08.2020 Позивачем отримано відповідь, в якій зазначено, що претензія додана до спадкової справи №25/2018 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , спадкоємці ОСОБА_2 повідомлені про претензії АТ КБ «Приватбанк» (а.с. 60).

21.09.2021 на адресу ОСОБА_1 . Позивачем направлено лист-претензію від 09.09.2021 Вих. № SAMDN7471 (а.с. 61-69).

Згідно відомостей із спадкової справи №25/2018 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , 14.05.2018 до Приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Чорненької О.М. із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 звернулася ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , свідоцтв про право на спадщину не видавалося (а.с. 157-191).

Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки.

Згідно положень статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.

Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Зі смертю позичальника зобов`язання з повернення кредиту включаються до складу спадщини, строки пред`явлення кредитодавцем вимог до спадкоємців позичальника, а також порядок задоволення цих вимог регламентуються статтями 1281 і 1282ЦК України.

Згідно із статтею 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен зі спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора вони зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями і кредитором не встановлено інше. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передано спадкоємцям у натурі.

У разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво у порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи її спадкоємця, тобто відбувається передбачена законом заміна боржника у зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного у спадщину.

Таким чином, правовідносини, що виникли між банком та боржником (який помер), після його смерті трансформуються у зобов`язальні правовідносини, що виникли між кредитодавцем та спадкоємцями боржника і вирішуються у порядку положень статті 1282 ЦК України.

Верховний Суд в постанові від 18.09.2019 по справі № 640/6274/16-ц зазначає, що при вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника, судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини:

- чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1281 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги;

- коло спадкоємців, які прийняли спадщину;

- при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1281 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини);

- при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України.

Щодо дії норми статті 1281 ЦК України в часі слід зазначити таке.

Під відкриттям спадщини розуміється настання певних юридичних фактів, які зумовлюють виникнення спадкових правовідносин. При цьому як юридичний факт відкриття спадщини характеризується двома параметрами: (1) часом відкриття; (2) місцем відкриття. Час відкриття спадщини має важливе значення, оскільки на час відкриття спадщини визначаються, зокрема: склад спадщини; коло спадкоємців; матеріальний закон, який буде застосовуватись до спадкових відносин. (Постанова ОП КЦС Верховного Суду від 24.05.2021 у справі № 671/22/19).

Відповідно до статті 5 ЦК України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.

Особливістю дії у часі норм процесуального права є те, що така дія має негайний характер, і це означає обов`язок застосування норми, яка була чинною на момент здійснення відповідної процесуальної дії.

Конституційний Суд України має позицію, згідно з якою закріплення принципу незворотності дії нормативно-правового акта у часі на конституційному рівні є гарантією стабільності суспільних відносин, у тому числі відносин між державою і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього закону чи іншого нормативно-правового акта (Рішення Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № 1-зп).

Для визначення дії нормативно-правового акта у часі та, відповідно, для з`ясування того, чи поширюється його юридична сила на конкретні правовідносини, необхідно встановити: 1) момент набуття чинності нормативно-правового акта; 2) наявність або відсутність у новоприйнятому нормативно-правовому акті порядку та строків набрання ним чинності в цілому та/або окремих його положень, а також особливості застосування нормативно-правового акта у певний період часу (як правило, це визначається у «Перехідних положеннях»); 3) момент виникнення та закінчення правовідносин, на регулювання яких спрямована дія акта; 4) чи був чинним на момент виникнення та закінчення правовідносин нормативно-правовий акт; 5) чи містить нормативно-правовий акт положення, які скасовують або пом`якшують відповідальність особи.

Розпочатий процес реалізації права, за загальним правилом, повинен бути завершений за чинним на момент початку такого процесу законом.

На момент смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1, стаття 1281 ЦК України була в такій редакції:

1. Спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги.

2. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги.

3. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги.

4. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

3 липня 2018 року прийнято Закон України № 2478-VIII, відповідно до якого стаття 1281 ЦК України викладена в такій редакції:

1. Спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб.

2. Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.

3. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.

4. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

Зазначений закон набрав чинності 04.11.2018, але відповідно до «Прикінцевих та перехідних положень» закону, його введення в дію починається з 04.02.2019, тобто після смерті спадкодавця.

Згідно з позицією Конституційного Суду України розпочатий процес реалізації права, за загальним правилом, повинен бути завершений за чинним на момент початку такого процесу законом.

ІНФОРМАЦІЯ_4 відкрилася спадщина після смерті ОСОБА_2 .

З відповіді начальника Заводського ВДВС у місті Запоріжжі Південного міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 14.04.2023 року за № 6919 вбачається, що 20.04.2018 до відділу надійшов виконавчий документ № 332/3252/17 від 02.02.2018, виданий Заводським р/с м. Запоріжжя, про стягнення з ОСОБА_2 на користь КБ «Приватбанк» суми заборгованості в розмірі 118789,92 грн. 27.06.2018 в порядку п. 2 ст. 37 ЗУ «Про виконавче провадження» винесена постанова про повернення виконавчого документа стягувачу (а.с. 99).

17.09.2019 за №1027-04-39 на адресу Позивача з Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області Міністерства юстиції України направлено відповідь на запит від 09.09.2019 №105-04/ДУ, щодо актових записів про смерть, згідно якої Позивачеві стало відомо, що боржник ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Оскільки матеріали справи не містять даних щодо точної дати отримання Позивачем вказаної відповіді, суд вважає, що саме з 17.09.2019 року розпочався шестимісячний строк на пред`явлення претензій до спадкоємців, якій закінчився 17.03.2020 року.

Як вбачається із матеріалів справи АТ КБ «Приватбанк» звернулося до нотаріальної контори із претензією до кредитора 06.07.2020 (а.с. 57).

Тому, керуючись частиною четвертою статті 1281 ЦК України, суд вважає, що кредитор пропустив преклюзивний строк пред`явлення кредиторських вимог та позбавився права вимоги.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Крім того, АТ КБ «Приватбанк» не зазначив та не надав жодного доказу про наявність у спадкодавця на праві власності за життя будь-якого рухомого/нерухомого майна та його вартості.

Так, у витребуваній за клопотанням представника відповідача спадковій справі № 25/2018 до майна померлого ОСОБА_2 відсутні дані про спадкову масу.

Із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса звернулася лише ОСОБА_4 , разом з тим, з довідки начальника відділу реєстрації фізичних осіб по Заводському району № 04-42/2/3/1277 від 07.05.2018 вбачається, що за адресою: АДРЕСА_2 на момент смерті ОСОБА_2 , були зареєстровані ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_8 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_9 (а.с. 170).

На дату направлення копії зазначеної спадкової справи до суду жодній особі не було видано свідоцтва про право на спадщину.

Враховуючи, що предметом спору у цій справі є вимоги кредитора до спадкоємця про стягнення заборгованості, АТ КБ «Приватбанк» зобов`язано було довести ті обставини, на які воно посилалося як на підставу своїх вимог, тобто подати суду докази наявності у спадкодавця майна та його вартості, коло спадкоємців (відповідачів).

Після отримання судом спадкової справи, від представника позивача будь-яких клопотань на адресу суду не надходило.

На підставі встановлених обставин, норм, як матеріального, так і процесуального права, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає.

За правилами ст. 141 ЦПК України у разі відмови в позові судові витрати покладаються на позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно положень с. 1, 2 ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результати розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу надання послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Відповідно до п. 3 ст. 137 ЦПК України, для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат, учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Згідно до частин 4-6 ст. 137 ЦПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співрозмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення, тощо, визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Витрати на правничу допомогу, які мають бути документально підтверджені та доведені, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правничої допомоги у конкретній справі (складання позовної заяви, надання консультацій).

Склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входять до предмету доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правничої допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

Вирішуючи це питання, суд виходить з того, що в межах цієї справи відповідачка ОСОБА_1 отримувала правову допомогу адвоката Новікова І.О. та сплатила за це 15900 грн, з яких: надання правової консультації - 300 грн, ознайомлення з матеріалами цивільної справи - 1400 грн. складання запиту до Заводського ВДВС - 700 грн, складання відзиву на позовну заяву - 2800 грн, складання клопотання про залучення третьої особи - 700 грн, представництво в суді 10000 грн. Вказані обставини підтверджуються наданими суду договором про надання правничої допомоги від 29.03.2023,ордером АР №1121269 від 18.04.2023 року, розрахунком суми гонорару на надану правничу допомогу від 29.08.2023 року, актом виконаних робіт від 29.08.2023 та квитанцією до прибуткового касового ордеру серія 023 № 08 (а.с.101-102, 206-208).

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19) вказала, що принцип змагальності знайшов свої втілення, зокрема, у положеннях частин п`ятої та шостої статті 137 ЦПК України, відповідно до яких саме на іншу сторону покладено обов`язок обґрунтування наявність підстав для зменшення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, а також обов`язок доведення їх не співмірності.

Позивач не виконав обов`язку доведення не співмірності заявлених відповідачем витрат на правничу допомогу.

Враховуючи, що відповідачем надано до суду опис робіт, виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, сума витрат на оплату послуг адвоката в розмірі 15900 гривень є співмірною з обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, суд вважає необхідним стягунти цю суму з позивача.

Керуючись статтями 10-13, 60,74,79, 84,88, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ :

У задоволенні позову Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.

Стягнути з Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» (місцезнаходження за адресою: 49094, м. Дніпро, Набережна Перемоги буд.50, , рах. № НОМЕР_3 , МФО 305299,) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ) судові витрати на правову допомогу у розмірі 15900,00 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Повний текст рішення складено 08 грудня 2023 року.

Суддя Ю.І. Ретинська