Справа № 2-2633/11
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2023 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

Головуючого судді Малюк В.М.,

при секретарі судового засідання Матіко Я.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, заяву ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 10.10.2023 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК «ІНВЕНТ» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки, -

В С Т А Н О В И В :

10.10.2023 року Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області постановив заочне рішення по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК «ІНВЕНТ» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки. (справа №2-2633/11).

20.11.2023 року, до суду надійшла заява від ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 10.10.2023 року, у справі №2-2633/11.

Подану заяву заявник мотивує тим, що суд невірно застосував норми матеріального та процесуального права та задовольняючи позов не застосував мораторій який введено на період дії воєнного стану. Так, Законом України від 15 березня 2022 року № 2120-1X «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», яким розділ VI «Прикінцеві положення» Закону України «Про іпотеку» доповнено пунктом 5-2, за змістом якого у період дії в Україні воєнного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування щодо нерухомого майна (нерухомості), що належить фізичним особам та перебуває в іпотеці за споживчими кредитами, зупиняється дія статей 41. 47 цього Закону (у частині реалізації предмета іпотеки на електронних торгах), то існують підстави для зупинення виконання рішення суду першої інстанції в частині задоволення первісного позов) про звернення стягнення на предмет іпотеки на період дії в Україні воєнного стану та тридцятиденний строк після його припинення або скасування. Після спливу вказаного строку правила статей 41, 47 Закону України «Про іпотеку» відновлять свою дію без постановлення окремого рішення суду або прийняття окремого закону. Враховуючи наведене вважає, що суд повинен був застосувати зазначені вище норми та відстрочити виконання рішення суду на час дії мораторію, вказавши про це в самому рішенні. Вказує, що зазначене є підставою для скасування заочного рішення.

23.11.2023 року ухвалою судді прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення по справі та призначено судове засідання по такій.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно і належним чином.

У судове засідання представник ТОВ «ФК «ІНВЕНТ» не з`явився, однак надав суду письмові заперечення у яких просив відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення з викладеними в таких мотивами.

Інші сторони в судове засідання не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені своєчасно і належним чином.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 287 ЦПК України, неявка сторін не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення суду.

Дослідивши зміст поданої ОСОБА_1 заяви, письмові заперечення на таку зокрема та матеріали цивільної справи № 2-2633/11, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що заочним рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.10.2023 року у цивільній справі №2-2633/11 задоволено уточнені позовні вимоги ТОВ «ФК «ІНВЕНТ» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки. Зокрема, стягнуто з ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ІНВЕНТ» () заборгованість по кредитному договору № 0241/08/26-CL від 24.04.2008 року, у розмірі - 67 313,76 (шістдесят сім тисяч триста тринадцять Доларів США 76 центів), яка складається із заборгованості за кредитом, у розмірі - 32079,03 доларів США, заборгованість по процентах, в розмірі - 35 234,73 долари США. В рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 по кредитному договору № 0241/08/26-CL від 24.04.2008 року, у розмірі 67 313,76 (шістдесят сім тисяч триста тринадцять Доларів США 76 центів), звернуто стягнення на предмет іпотеки: житловий будинок з надвірними спорудами (домоволодіння) з належними до нього будівлями та спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1 та належить на праві спільної часткової власності: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого 24.03.2008 року Коритнянською сільською радою, Ужгородського району, Закарпатської області на підставі рішення виконкому від 30.10.2007 року за № 139, шляхом проведення прилюдних торгів за початковою ціною на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, яка буде визначена суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

Згідно ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Водночас, ч. 1 ст. 288 ЦПК України встановлено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, підставою для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку є наявність в сукупності двох умов.

Всупереч вказаній нормі, у заяві ОСОБА_1 взагалі не йдеться про існування будь-яких поважних причин, які позбавили її можливості прийняти участь в судовому засіданні з розгляду справи і ухвалення у такій рішення, а також позбавили можливості повідомити суд про причини неявки в судове засідання, а також не зазначено причин неподання відзиву.

Посилання ж ОСОБА_1 на те, що в матеріалах справи відсутні докази належного її повідомлення про час та місце розгляду справи не заслуговують на увагу, оскільки судом повідомлено всіх сторін про час та місце розгляду справи належним чином, в тому числі і шляхом розміщенням повідомлення на офіційному веб сайті судової влади України.

Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.11.2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22).

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення, зокрема повинні бути зазначені посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Разом з цим, при винесенні заочного рішення, судом досліджувались та приймались до уваги всі обставини та докази по справі, а в заяві про перегляд заочного рішення суду не наводяться доводи, не надаються докази, а також відсутні посилання на докази, якими б відповідач обґрунтовував свої заперечення проти вимог позивача, що могли б вплинути на зміст прийнятого судом заочного рішення.

Частиною 3 статті 287 ЦПК України визначено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З урахуванням викладеного та зважаючи на те, що відповідач про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно і належним чином, а також відсутності у справі посилань на такі докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку, не має.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 284-288 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 10.10.2023 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК «ІНВЕНТ» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Головуючий Малюк В.М.