Роздільнянський районний суд Одеської області
Справа № 511/3535/23
Номер провадження: 2/511/816/23
13 грудня 2023 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:
головуючого судді: Іванова О. В.,
секретаря судового засідання Возняк Г.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Роздільна Одеської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом:
позивача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 до
відповідача: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ,
про розірвання шлюбу,
03.11.2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить розірвати шлюб з відповідачем ОСОБА_2 , який зареєстрований 19 квітня 2008 року Лиманською селищною радою Роздільнянського району Одеської області, актовий запис № 7.
Свої позовні вимоги позивачка обґрунтовує тим, що від шлюбу в сторін народилася донька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_3 , яке видане 24 липня 2008 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Роздільнянського районного управління юстиції Одеської області, актовий запис № 31.
Подружнє життя не склалося, сторони мають різні погляди на сімейне життя, що призвело до розірвання сімейних відносин. Сторони проживають окремо більше пів року та не збираються відновлювати стосунки, тому вказане було підставою для звернення до суду.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, до канцелярії суду надала заяву, в якій просила розгляд справи здійснювати без їх участі, позовні вимоги підтримує, не заперечує проти винесення заочного рішення по справі.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, жодних заперечень або клопотань не надавав, про дату та час судового засідання повідомлявся належним чином.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
В порядку ч.2 ст. 247 ЦПК України розгляд справи здійснюється судом без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі.
У ході розгляду справи проведено наступні процесуальні дії.
Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 14.11.2023 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження.
Суд, на підставі наданих доказів по справі, встановив наступні фактичні обставини справи та відповідні їм спірні правовідносини.
Судом встановлено, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 19 квітня 2008 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_4 , виданим Лиманською селищною радою Роздільнянського району Одеської області, актовий запис № 7.
Від шлюбу в сторін народилася донька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_3 , яке видане 24 липня 2008 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Роздільнянського районного управління юстиції Одеської області, актовий запис № 31.
Причиною розпаду сім`ї є різні погляди на життя. Сторони припинили спільне проживання через різні погляди на життя, сімейні цінності та виховання дитини, перестали вести спільне господарство та сімейний бюджет. Позивач на розірвання шлюбу згодна та наполягає, відновлювати подружні відносини не має наміру, вважає, що їхня сім`я розпалася остаточно. Спору щодо місця проживання дітей подружжя не має.
Дані спірні правовідносини регулюються наступними нормами права.
Відповідно до ч.3 ст.105 СК України, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст.110 цього Кодексу - позов про розірвання шлюбу може бути пред?явлений одним із подружжя.
Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю.
Статтею 5 Протоколу №7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та щодо його розірвання.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, а також п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України 21.12.2007 N 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Згідно ч. 3 ст. 109 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.
Суд, дослідивши надані по справі докази, давши їм оцінку, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Враховуючи те, що сторони проживають окремо, подружніх стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть, суд приходить до висновку, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існує лише формально, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі жінці.
Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Після розірвання шлюбу позивачка просить залишить прізвище ОСОБА_4 .
Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Тому, суд, при вирішенні питання про розірвання шлюбу вважає за необхідне залишити позивачці прізвище, яке вона обрала після реєстрації шлюбу « ОСОБА_4 ».
Відповідно до ч. 2 ст.114 Сімейного кодексуУкраїни у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відповідно до п.1.3. ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачений позивачкою при зверненні до суду в повному обсязі у сумі 1073,60 грн.
На підставі ст.105 ч.3, 110, 112, 114, 115 Сімейного кодексу України, керуючись ст. ст.81, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд
Позов ні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 19 квітня 2008 року Лиманською селищною радою Роздільнянського району Одеської області, актовий запис № 7 розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвище позивачки залишити: « ОСОБА_4 ».
Відповідно до статті 283 ЦПК України направити відповідачу копію заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подачі протягом 30 днів апеляційної скарги з дня проголошення судового рішення.
Суддя О. В. Іванова