Провадження № 2/761/7832/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

23 жовтня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Марінченко Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Шістнадцята київська державна нотаріальна когтора про надання додаткового строку на прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа: Шістнадцята київська державна нотаріальна когтора про надання додаткового строку на прийняття спадщини. Заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спадкоємцем першої черги є донька ОСОБА_1 . У зв`язку з широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти суверенітету та територіальної цілісності України, та пандемією коронавірусу SARS-CoV-2" позивач не змогла вчасно звернутися з заявою про прийняття спадщини . В подальшому Шістнадцятою Ккївською державною нотаріальною конторою 10.05.2023 позивача було повідомлено про відмову у прийнятт відповідної заяви. Поновити строк для прийняття спадщини у інший спосіб, ніж в судовому порядку у позивача можливості немає.За таких обставин позивач просить суд визначити ОСОБА_1 , додатковий строк терміном три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 07.06.2023 відкрито провадження у справі, відповідно до положень ст.ст. 19,274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами загального позовного провадження.

08 вересня 2023 року ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду.

Позивач про день та час розгляду справи повідомлялась належним чином, як свідчать матеріали справи просить розглядати справу за її відсутності. Заперечень щодо заочного розгляду справи від ОСОБА_1 .

Представник відповідача, в судове засідання не з`явився, про час, день розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення судового засідання в адресу суду не надходило, правом на подачу відзиву на позовну заяву не скористався.

За таких обставин, зважаючи на положення ст. ст. ст. 223,280 ЦПК України, за відсутності заперечень сторони позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши наявні в справі докази, та надавши їм відповідну оцінку суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Теофіпольським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хмельницькому районі Хмельницької області Центрально-Західного органу державної реєстрації актів цивільного стану від 01.04.2022, актовий запис №157, яка доводиться рідним батьком матір`ю ОСОБА_3 (копія наявна в матеріалах справи).

Родинні зв`язки між позивачем та померлою підтверджують: свідоцтво про народження ОСОБА_4 серія НОМЕР_2 , видане Славянським міським РАЦС від 29.09.1950, актовий запис №1110; Витяг з Державної реєстрації актів цивільного стану громадян ро державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №7 від 02.05.2023 (копії наявні в матеріалах справи).

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) відповідно до положень ст. 1216 ЦК України.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, як це визначено ст. 1217 ЦК України.

Матеріали справи не містять відомостей, що за свого життя ОСОБА_2 зробив розпорядження щодо свого майна.

Так, як вбачається з доказів, наданих позивачем, за померлим залишилось спадкове майно , а саме: квартира АДРЕСА_1 та гаражне приміщення № НОМЕР_3 що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Так, 02.05.2023 р. позивач звернулась до Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для відкриття спадкової справи після смерті батька та прийняття спадщини.

Проте нотаріусом було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, що підтверджується листом №1152/01-16 від 10.05.2023 (копія наявна в матеріалах справи).

Позивача зазначає, що строк для подання заяви на прийняття спадщини пропущено з поважних причин, а саме у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та необхідністю виїзду за межі тимчасово окупованого м. Сєвєродонецьк, Луганської обл.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 21.06.2022 р. постановлена на облік, як внутрішньо переміщена особа, та її фактичне місц проживання: АДРЕСА_3 (довідка № 3002-)

Ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За положеннями ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово . Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки, відповідно до ст. 1261 ЦК України.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України , для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини .

Статтею 1272 ЦК України визначено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Так, зважаючи на військову агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», відповідно до Указу Президента України, затвердженого Законом № 2102-IX від 24.02.2022 року ( зі змінами) в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року введено воєнний стан. У період дії правового режиму воєнного стану встановлено обмеження руху транспортних засобів, введено комендантську годину.

Впровадження воєнного стану є надзвичайними невідворотними обставинами - форс-мажором, що підтверджується висновком Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1, яким ТПП України засвідчила військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) до їх офіційного закінчення.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таку позицію висловив Верховний Суд України при розгляді справи № 6-1486цс15 у постанові від 04.11.2015 року та при розгляді 26.09.2012 року справи № 6-85цс12.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Так зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду 13.03.2020 р. у постанові у справі № 314/2550/17.

Аналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 76 ЦПКУкраїни докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини позивачем є поважними.

З урахуванням викладеного суд приходить до висновку, що право позивача підлягає судовому захисту, шляхом надання додаткового строку для прийняття спадщини строком в два місяці з дня набранняцим рішенням законної сили, а відтак позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 2-5,11-13,133-141,258,259,263,268, 352,354 ЦПК України, ст. ст. 15, 1268,1270,1272 ЦК України, , суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Шістнадцята київська державна нотаріальна когтора про надання додаткового строку на прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 додатковий строк терміном 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст. ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст рішення суду складено 23 жовтня 2023 року.

Суддя