Справа №336/5964/22
У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження

10 січня 2023 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Вайнраух Л.А. розглянула позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії та вартості проведення технічної перевірки лічильника, -

ВСТАНОВИЛА:

Представник позивача за довіреністю Лєлєкова В.В. в інтересах позивача 08.11.2022 за допомогою засобів поштового зв`язку звернувся до суду з зазначеним позовом, просить стягнути з відповідачів на користь позивача в солідарному порядку заборгованість (вартість необлікованої електричноої енергії) у сумі 17 651,07 гривні, а також вартість проведення технічної перевірки однофазного лічильника у сумі 156,49 гривень, всього - 17 807,56 гривень.

Справа 09.11.2022 на підставі протоколу автоматизованого розподілу між суддями від 08.11.2022 передана в провадження судді Вайнраух Л.А.

На виконання ч.6 ст.187 ЦПК України 10.11.2022 отримано витяг з реєстру територіальної громади міста Запоріжжя щодо реєстрації місця проживання відповідачів зокрема, дані стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказані у відповіді, тотожні відомостям, наведеним у позовній заяві. Щодо адреси реєстрації ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зазначено, що інформація про поточну реєстрацію місяця проживання відсутня, причини вибуття з місця проживання свідоцтво про смерть, дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 .

23.12.2022 (під час перебування головуючого судді у щорічній відпустці) до суду від начальника відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькій області Управління державної реєстрації Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) надійшла копія актового запису про смерть №948 від 02.11.2021, за даними якого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . У зв`язку із наведеним суддею встановлено підстави для відмови у відкритті провадження у справі.

Так, суддею встановлено підстави для відмови у відкритті провадження у справі в частині пред`явлених позовних вимог до ОСОБА_2 .

Згідно з ч.4 ст.25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. Відповідно до ч.1 ст.55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього. Процесуальне правонаступництво між відповідачем та його спадкоємцями у порядку ст.55 ЦПК України допускається, якщо усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Тобто, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ст. 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника, а не зміни відповідача, однак лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

З наданих матеріалів вбачається, що позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, смерть якого настала в часі раніше, ніж звернення позивача до суду.

Цивільне процесуальне законодавство не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Так, норми ст.55 ЦПК України визначають порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона (учасник процесу), вибула з певних причин, у тому числі, й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

Нормами ч.4 ст.263 ЦПК України, ч.6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. Так, у своїй постанові від 16.05.2018 по справі №183/4229/14 Верховний Суд зазначив, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним й безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

ЄСПЛ зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року (постанова Весрховного Суду у справі № 185/998/16-ц, пр.№ 61-33766сво18 від 20.06.2019).

Отже, в межах позовного провадження процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Таким чином, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Тому залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Разом із цим, суддя враховує, що залучення судом правонаступників відповідача, який помер ще до звернення позивача до суду, потребує зміни й підстав, й предмету позову в частині вимог до спадкоємця, що суперечить положенням ст.49 ЦПК України щодо неможливості одночасної зміни і підстав і предмету позову.

За загальним правилом питання наявності правонаступництва у спірних матеріальних правовідносинах має вирішуватися за позовом, заявленим безпосередньо до спадкоємців цієї особи, з урахуванням положень ст. 527, 608, 1216, 1218, 1281, 1282 ЦК України.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Таким чином, суддею встановлено підстави для відмови у відкритті провадження у справі частині пред`явлених позовних вимог до ОСОБА_2 .

В частині позовної заяви Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії суддя приходить до таких висновків.

Встановлено, що позовна заява подана з додержанням вимог ст. 175-177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду.

Підстави, визначені ст.185-186 ЦПК України, для залишення заяви без руху, повернення заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Справа підсудна Шевченківському районному суду м. Запоріжжя відповідно до ч.1 ст.30 ЦПК України. Тому суддя вважає за можливе прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

Відповідно до ч. 4, п. 1 ч. 6 ст. 19, п. 1 ч. 1 ст. 274, ст. 277 ЦПК України, оскільки ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, дана справа відноситься до категорії малозначних, що підлягає розгляду лише в порядку спрощеного позовного провадження.

Представник позивача разом із позовною заявою подав клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Проте, відповідно до ч.7 ст.277 ЦПК України ч.2-6 цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження. Так, виходячи з наведених критеріїв, строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження не визначається.

За нормою ч.5 ст.279 ЦПК України з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тому судове засідання слід призначити із урахуванням строку розгляду справи, визначеному ст. 275 ЦПК України.

Необхідно надіслати відповідачці за зазначеною в позові адресою копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів та роз`яснити сторонам порядок подання заяв по суті справи.

Керуючись ст. 19, 27, 175, 177-178, 185-187, 190, 193, 258, 261, 274, 277-279 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж про стягнення вартості не облікованої електричної енергії та вартості проведення технічної перевірки лічильника в частині позовних вимог до ОСОБА_2 .

Прийняти позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж (адреса місцезнаходження: 69035, м. Запоріжжя, вул. Волгоградська, 25) до ОСОБА_1 (адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії та вартості проведення технічної перевірки лічильника до розгляду та відкрити провадження у справі.

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Визначити дату, час і місце проведення судового засідання, яке відбудеться в приміщенні Шевченківського районного суду м. Запоріжжя (адреса: 69071, м. Запоріжжя, вул.Чарівна, буд. 117-А) 06 лютого 2023 року о 09-00 годині.

Визначити відповідачці 15-денний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачкою.

Відповідно до ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачкою відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Згідно з ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідачка має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу 5-денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч.3-5 ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://court.gov.ua/fair/sud0827/

Копію ухвали разом з копією позовної заяви та доданих до неї матеріалами надіслати сторонам.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні відповідати вимогам ст. 182, 183 ЦПК України.

Роз`яснити учасниками справи недопустимість зловживання процесуальними правами.

Особам, які беруть участь у справі, при собі мати документи, що посвідчують особу.

Ухвала в частині відмови у відкритті провадження набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом 15-ти днів з дня її вручення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 358 цього Кодексу.

Ухвала суду в іншій частині оскарженню не підлягає, складена та підписана 10.01.2023.

Суддя Л. А. Вайнраух