Справа № 175/9309/23
Провадження № 2-з/175/80/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2023 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Бойко О.М.

за участю секретаря судового засідання: Бабко-Малій В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , про вжиття заходів забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В :

05 листопада 2023 року заявниця ОСОБА_1 через свого представника - адвоката Єрмолова Є.М. звернулась до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області із заявою про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви.

Позивач оцінює шкоду заподіяну йому незаконними діями відповідачів у розмірі матеріальну шкоду 12704305,61 гривень, а моральну шкоду у розмірі 2000 000 гривень.

В заяві про забезпечення позову позивач просить суд:

1. Накласти заборону на відчуження рухомого та нерухомого майна належного ОСОБА_2 , а саме:

- нежитлове приміщення, за адресою: АДРЕСА_1 .

- квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .

- гараж, літ. О за адресою: АДРЕСА_3 .

- адміністративний будинки літ. А-2, Б-1 за адресою: АДРЕСА_3 .

- транспортний засіб марки «AUDI А4», 2017 року випуску, синього кольору, номер кузову vin НОМЕР_1 , ДНЗ НОМЕР_2 ;

- транспортний засіб марки «MAZDA 3», 2018 року випуску, синього кольору, номер кузову vin НОМЕР_3 , ДНЗ AE1150ОІ.

2. Накласти арешт на належне ОСОБА_3 та ОСОБА_4 майно:

- 46/100 частини житлового будиноку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_4 .

???- 46/100 частини земельної ділянки, Кадастровий номер: :02:270:0016 за адресою: АДРЕСА_4 . Площа (га): 0.0631,

???- Транспортний засіб марки CHEVROLET, модель BOLT EV, 2018 року випуску, чорного кольору, номер кузову vin НОМЕР_4 .

- Транспортний засіб марки BMW, модель 330С1, 2006 року випуску, синього кольору, номер кузову vin НОМЕР_5 .

- Транспортний засіб марки GEELY, модель МК2, 2009 року випуску, сірого кольору, номер кузову НОМЕР_6 vin НОМЕР_7 .

- Транспортний засіб марки NISSAN, модель LEAF, 2015 року випуску, білого кольору, номер кузову vin. НОМЕР_8 .

3. Належні ОСОБА_3 частки у статутному капіталі наступних підприємств:

- ТОВ «ЮА ТЕХНОЛОГІЇ» () номінальною вартістю 31500,00 грн., що становить 100% статутного капіталу даного товариства.

- ТОВ «ЕНЕРДЖИ СТАТУС ЕСТЕЙТ» () номінальною вартістю 22 687,50 грн., що становить 50% статутного капіталу даного товариства.

- ТОВ «АРТІК» () номінальною вартістю 16932,51 грн., що становить 51% статутного капіталу даного товариства.

- ТОВ «ЕНЕРДЖІ» () номінальною вартістю 15 675,00 грн., що становить 5,21% статутного капіталу даного товариства.

Шляхом винесення ухвали про забезпечення позову, яку просить направити для виконання до Центру надання адміністративних послуг Дніпровської райдержадміністрації Дніпропетровської області, як державного реєстратора прав та обтяжень на нерухоме майно.

Суд дослідивши заяву про забезпечення позову та матеріали позовної заяви приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити заходи забезпечення позову, передбачені ст. 150 ЦПК України.

Так, у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов; вид забезпечення позову, який належить застосувати з обґрунтуванням його необхідності та інші відомості, потрібні для забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача. Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. У заяві про забезпечення позову обов`язково зазначаються: причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, тобто обґрунтування, чому невжиття заходів забезпечення може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду і як саме, вид забезпечення позову, який належить застосовувати, з обґрунтуванням його необхідності, тобто вказівка на спосіб забезпечення позову, який на думку заявника, є найбільш адекватним, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Пленум Верховного Суду України в постанові № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», а саме: у п. 4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина третя статті 150 ЦПК України).

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, з майновими наслідками заборони відповідачу здійснювати певні дії.

У постанові Верховного Суду від 20 лютого 2019 року у справі № 754/4437/18 (провадження № 61-47464св18) зроблено висновок про те, що при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729 цс 19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

Дослідивши заяву про забезпечення позову, встановлено, що позивач обґрунтовує свою заяву про забезпечення позову тим, що вважає, що після отримання копії позовної заяви відповідач ОСОБА_2 з метою створення перешкод у виконанні судового рішення під час розгляду справи в суді буде вживати заходи щодо переоформлення свого майна на інших осіб, в тому числі можливо на членів родини, передачі майна в іпотеку банками, тощо, а тому заявлений вид забезпечення позову спроможний забезпечити належний та реальний розгляд справи; є адекватним, так як цілком відповідає вимогам, на забезпечення яких він вживається; вказаний захід забезпечення позову, в разі його вжиття судом, не порушуватиме прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Проте, суд не може погодитись з доводами позивача.

Позивачем не підтверджено доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання до можливого пред`явлення вимоги чи подання позову до суду.

Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування, без подання відповідної позовної заяви не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви про забезпечення майбутнього позову.

Також, враховуючи ті заходи забезпечення позову, що просить здійснити заявниця є дуже значними та можуть значною мірою порушити права особи, щодо якою будуть здійсненні відповідні заходи.

Крім того, заявником не надано доказів оцінки всього майна, на яке просить накласти заборону відчуження, з метою оцінки співмірності до заявлених у майбутньому позовних вимог.

Суд зазначає, що до отримання позовної заяви та відсутності розуміння в широкому сенсі спірних правовідносин, суд не може задовольнити заздалегідь вжиття заходів забезпечення позову за цією заявою.

Також, до подання позовної заяви, судом не встановлено, з наявних даних в заяві про забезпечення позову, що спір може бути підсудний саме Дніпропетровському суду Дніпропетровської області.

Додатково необхідно вказати, що суд на даному етапі позовного провадження не може зрозуміти та оцінити, які вимоги можуть бути в заявлені у майбутній позовній заяві.

На підставі викладеного, суд вважає, що позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що невжиття заходів забезпечення позову у спосіб застосування накладення заборони на відчуження рухомого та нерухомого майна, на належні частки у статутному капіталі підприємств, що може призвести до утруднення чи неможливості розгляду справи, а також виконання можливого майбутнього рішення суду у даній справі, заходи забезпечення позову запропоновані позивачем є неспівмірними із заявленими позовними вимогами та можуть порушувати права відповідача, а саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви в цій справі. А тому в задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись ст. ст.149-150,153,258,260 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 , про вжиття заходів забезпечення позову до падання позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області протягом 15 днів з дня її складання.

Суддя О.М.Бойко