Провадження № 2/204/968/23
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

31 жовтня 2023 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючої судді Чудопалової С.В.

за участю секретаря судового засідання Корягіної Р.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ), в інтересах якого діє представник адвокат Кузькін Роман Валерійович (адреса знаходження: м. Дніпро, пр-т О.Поля, 104 а) до ОСОБА_2 (місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 ) про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 10.08.2022 року о 18:46 год., він проводив розрахунок за проведення ремонту його автомобіля з директором СТО Зеленцовим Андрієм зі своєї платіжної картки та, коли проводив оплату помилково здійснив перерахунок коштів у сумі 9 270 грн. на банківську карту № НОМЕР_1 , належну відповідачеві ОСОБА_2 . Після цього, звернувся до клієнтської підтримки «Монобанк» з питання, як позивач тоді перерахував технічної помилки у адресаті переказу за допомогою банківського сервісу грошових переказів «Shake to Рау» (Потряси) «Монобанк», але банк відмовив у поверненні коштів, або у скасуванні помилкового переказу порадивши звернутися до суду для стягнення безпідставно отриманих грошових коштів з неналежного отримувача, тобто з користувача банківської картки «Монобанк» № НОМЕР_1 « ОСОБА_2 ». 29.08.2022 року позивач звернувся до ВП №7 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, а 30.08.2022 року до ЄРДР за №0000539 внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення за ч.1 ст. 190 КК України. У рамках досудового розслідування вказаного кримінального правопорушення встановлено, що банківська картка № НОМЕР_1 , належить відповідачу ОСОБА_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_3 , крім того, було розкрито банківську таємницю та згідно виписки від 10.08.2022 року вбачається, що 10.08.2022 року о 18-46 год., від ОСОБА_1 рахунок № НОМЕР_2 було перераховано на рахунок № НОМЕР_1 , грошові кошти у сумі 9 290 гривень. Вважає, що грошові кошти отримані відповідачем без належної правової підстави, з огляду на що повинні бути повернуті йому. З метою досудового врегулювання спору він звертався до відповідача з вимогою про повернення йому коштів, однак останній не повернув грошові кошти. Тому він змушена звернутися до суду за захистом своїх законних прав та інтересів.

Ухвалою суду від 09.02.2023 року у справі відкрито спрощене позовне провадження, без повідомлення (виклику) сторін. Сторонам було направлено копію ухвали від 09.02.2023 року, а також відповідачу було направлено копію позовної заяви із додатками.

Позивач та його представник до суду не з`явилися, представник позивача надав заяву про розгляд справи без їх участі, проти винесення заочного рішення не заперечував.

Відповідач у встановлений судом строк не надав відзиву на позовну заяву, у зв`язку з чим, суд розглядає справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до положень ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1)відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2)відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3)відповідач не подав відзив; 4)позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, у зв`язку з наступним.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, що 10.08.2022 року о 18:46 год., позивач проводив розрахунок за проведення ремонту його автомобіля з директором СТО Зеленцовим Андрієм зі своєї платіжної картки № НОМЕР_2 та, коли проводив оплату помилково здійснив перерахунок коштів у сумі 9 270 грн. на банківську карту № НОМЕР_1 , належну відповідачеві ОСОБА_2 .

Позивач зазначає, що після цього, звернувся до клієнтської підтримки «Монобанк» з питання, про повернення помилково відправлених грошових коштів, як технічної помилки у адресаті переказу за допомогою банківського сервісу грошових переказів «Shake to Рау» (Потряси) «Монобанк», але банк відмовив у поверненні коштів.

Відповідно до Витягу з ЄРДР від 30 серпня 2022 року, 30 серпня 2022 року внесено відомості в ЄРДР за №0000539 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, за заявою ОСОБА_1 (а.с. 10-11, 12). Згідно листа ГУНП в Дніпропетровській області від 29.08.2023 за даним кримінальним провадженням 22.11.2022 прийнято рішення про закриття згідно п.2 ч.1 ст.284 КПК.

Згідно виписки рахунку відповідача від 10.08.2022 року вбачається, що 10.08.2022 року о 18-46 год., від ОСОБА_1 рахунок № НОМЕР_2 було перераховано на рахунок № НОМЕР_1 , який належить відповідачу ОСОБА_2 , грошові кошти у сумі 9 290 гривень(а.с. 21).

Зазначає, що він з відповідачем не знайомий, ніяких цивільно-правових угод між ними не було, ніяких правочинів між ними не укладалося, домовленостей про перерахунок коштів між ними також не здійснювалося.

Відповідно до ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньо правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України.

Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

За змістом вказаної норми зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених ст. 11 ЦК України).

Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбільшення майна у іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого; 4) відсутність правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб.

Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 року у справі № 922/3412/17, зроблено висновок, що предметом регулювання глави 83 ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до частин першої та другої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України.

Відповідно до ст. 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі.

З урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивної цивільного процесу на відповідача покладено обов`язок спростування презумпції вини шляхом доведення відсутності його вини у завданні шкоди позивачу.

Відповідач в судове засідання не з`явився, відзив на позов не подав, докази повернення позивачу грошових коштів у матеріалах справи відсутні.

Відповідно до ч. 2 ст. 530 ЦК України, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

За правилами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Так, вирішуючи даний спір суд бере до уваги те, що позивачем заперечується, а відповідачем не доведено договірний характер стосунків між сторонами та правомірності отримання відповідачем спірних коштів.

Враховуючи наведене, а також відсутність між сторонами договірних відносин, суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 без правової на те підстави отримав грошові кошти позивача та станом на день розгляду справи їх не повернув, у зв`язку з чим, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1, 8 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, оскільки позовні вимоги задоволено, суд вважає, що з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати, а саме судовий збір у розмірі 992,40 грн.

На підставі вищенаведеного, керуючись статтями ст.ст. 12, 13, 76-81, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 11, 177, 509, 525, 530, 629, 655, 662-665, 693 ЦК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Кузькін Роман Валерійович до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 суму заборгованості у розмірі 9270 грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 суму сплаченого судового збору у розмірі 992 грн. 40коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України, суд вважає необхідним зазначити у резолютивній частині рішення наступні дані:

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 , (місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 );

Представник позивача -адвокат Кузькін Роман Валерійович (адреса знаходження: м. Дніпро, пр-т О.Поля, 104 а);

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 , (місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 ).

Суддя: С.В.Чудопалова