ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/520/23
Провадження №2/477/365/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

29 листопада 2023 року Жовтневий районний суд Миколаївської області

у складі: головуючого у справі судді Глубоченка С.М.,

за участі секретаря судового засідання Резуник Т.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Миколаєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2

про стягнення збитків за наслідком визнання

частково недійсним договору,

ВСТАНОВИВ:

16 березня 2023 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 понесені збитки у розмірі 302510 грн, збитки від інфляції у розмірі 67 317, 66 грн та судові витрати.

Ухвалою суду від 28 березня 2023 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 23 травня 2023 року підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду по суті.

У зв`язку з неявкою позивача у судові засідання як під час підготовчого провадження у справі так і під час судового розгляду справи, судом ухвалою від 03 жовтня 2023 року визнано обов`язковою явку позивача ОСОБА_1 у судове засідання 29 листопада 2023 року, з огляду на те, що раніше подані нею заяви про розгляд справи за її відсутності були сумнівними з точки зору їх подання саме позивачем, як особи, яка звернулася до суду з цим позовом та права якої порушено.

В судовому засіданні 29 листопада 2023 року позивач ОСОБА_1 пояснила, що жодної позовної заяви для звернення до суду з позовом до ОСОБА_2 вона не підписувала. Підпис, що наявний у позовній заяві та у всіх процесуальних документах, що надіслані від її імені до суду, їй не належить. Осіб, яких би вона уповноважувала на здійснення представництва її інтересів у суді немає. Вказує, що ні предмет, ні підстава позову їй невідомі, та можливо такий подано від її імені з приводу правовідносин, що склалися між нею та ОСОБА_2 та які стосуються укладання договору купівлі-продажу будинку. При цьому вона дійсно зверталася до особи на ім`я ОСОБА_3 для отримання консультації з приводу цих правовідносин.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, повідомивши про неможливість прибуття до суду та просила розгляд справи відкласти.

Суд, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи за позовом про стягнення збитків за наслідком визнання частково недійсним договору, дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 16 березня 2023 року засобами поштового зв`язку до Жовтневого районного суду Миколаївської області надійшла позовна заява від імені ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення збитків за наслідками визнання частково недійсним договору, у якій міститься підпис вчинений від імені ОСОБА_1 . За змістом указаної заяви та долучених до неї матеріалів вбачається, що відомості про наявність права представляти інтереси позивача у будь-яких осіб відсутні.

У заяві, що надійшла до суду до підготовчого судового засідання 22 травня 2023 року від імені ОСОБА_1 у якій остання просила підготовче засідання проводити без її участі, також міститься підпис вчинений від імені позивача ОСОБА_1 .

Підпис від імені ОСОБА_1 міститься і в заяві поданій до суду 09 серпня 2023 року про розгляд справи по суті за відсутності позивача.

У свою чергу, як встановлено судом, зокрема з пояснень ОСОБА_1 , що надані нею в судовому засіданні, ні позовну заяву, ні заяви подані після відкриття провадження у справі нею не підписувалися та відповідно до суду не подавалися, та звернення до суду з указаним позовом нею не ініціювалося.

Частини перша статті 4 ЦПК України гарантує кожній особі право, в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (частина перша статті 48 ЦПК України).

Частина перша статті 58 ЦПК України визначає, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність (частина перша, друга статі 60 ЦПК України).

Відповідно до змісту статті 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені документами, зокрема довіреністю фізичної або юридичної особи. Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, диспозитивність, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості є одними з основних засад судочинства, закріпленими у статті 124 Конституції України, статтях 2, 12, 13 ЦПК України.

Принцип диспозитивності передбачає, зокрема, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

При розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву (частина перша, друга статті 174 ЦПК України).

Статтею 175 ЦПК України передбачено обов`язкові вимоги до змісту та оформлення позовної заяви, зокрема визначено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи (частини перша, друга цієї статті).

Таким чином, позовна заява має містити підпис позивача або його представника. При цьому, позовна заява має бути підписана власноручно особою яка звертається до суду, або її представником, який у встановленому порядку набув права звернення до суду від імені та в інтересах позивача.

Підпис документів третіми особами без належних на те підстав процесуальним законом не допускається.

Ці приписи кореспондуються з положеннями частини восьмої статті 43 ЦПК України про те, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

За змістом частини п`ятої статті 185 ЦПК України позовна заява повертається позивачу у разі, якщо таку заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано (пункт 1 вказаної норми).

Зазначені положення засвідчують обов`язковість та безумовність вимоги цивільного процесуального закону стосовно підписання позовної заяви власноручним або електронним цифровим підписом позивача (його представника) або особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, як підтвердження справжньої волі позивача на настання відповідних правових наслідків станом на час звернення до суду із позовом, отже дотримання принципу диспозитивності цивільного судочинства.

Використання в такому випадку відтворення підпису від імені позивача третіми особами, ЦПК України не допускається.

Скріплення позовної заяви підписом позивача, його представника або іншої особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, має бути виконане власноручно у спосіб, визначений частиною восьмою статті 43, частиною другою статті 175 ЦПК України.

У разі недотримання цих вимог процесуальний закон не передбачає можливості залишення позовної заяви без руху задля підтвердження волевиявлення позивача, а в залежності від стадії процесу встановлює безумовні наслідки, зокрема, повернення позовної заяви і доданих до неї документів зі стадії відкриття провадження у справі (частина четверта статті 185 ЦПК України) або залишення позову без розгляду після відкриття провадження у справі на підставі пункту 2 частини першої статті 257 ЦПК України.

За наведеного, суд звертає увагу, що оскільки процесуальним законодавством за загальним правилом передбачено особисте звернення позивача до суду та власноручне підписання ним заяв по суті справи, то подання процесуальних заяв з відтворенням підпису від імені заявника сторонніми особами, не відповідає приписам статей 4, 43, 48, частини другої статті 175 ЦПК України та не може бути доказом волевиявлення особи на підписання відповідного документа.

Як встановлено судом, подана до суду в паперовій формі позовна заява ОСОБА_1 не була підписана власноручно позивачкою, а оформлена (підписана) іншою особою, яка не отримала належних повноважень на вчинення таких дій та не є підтвердженням волі позивача на настання відповідних правових наслідків за позовом саме станом на час ініціювання його судового розгляду, тому вказаний позов підлягає залишенню без розгляду з підстав, передбачених пунктом 2 частини першої статті 257 ЦПК України.

Залишення позову ОСОБА_1 без розгляду з цих підстав не позбавляє позивача права на повторне звернення до суду за захистом свої прав з дотриманням вимог цивільного процесуального закону до змісту та оформлення позову.

Керуючись статтями 257, 258-260 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення збитків за наслідком визнання частково недійсним договору залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

СУДДЯ С.М. ГЛУБОЧЕНКО

Повний текст ухвали виготовлено

і підписано 01 грудня 2023 року