Справа № 619/4312/17
Провадження № 2/535/218/23
УХВАЛА

12 грудня 2023 року смт Котельва

Котелевський районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді Шолудько А.В., за участі секретаря судового засідання Мальцевої С.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу №619/4312/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частки із спільної часткової власності та визначення порядку користування земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

21.12.2017 ОСОБА_1 звернулась до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до відповідачів про виділ зі спільної часткової власності в натурі 1/3 частки житлового будинку з відповідною часткою господарчих будівель, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ; встановлення порядку користування земельною ділянкою відповідно до часток, належних кожному співвласнику.

Ухвалою судді від 12.12.2018 провадження у справі №619/4312/17 відкрито за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 12.02.2018 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 15.08.2018 у справі №619/4312/17 призначено судову будівельно-технічну експертизу та зупинено провадження у справі на час проведення експертизи.

05.12.2018 до суду надійшло повідомлення судового експерта Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С.Бокаріуса Адамової Д.В. про неможливість надання висновку.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 16.07.2019 провадження у справі №619/4312/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частки із спільної часткової власності та визначення порядку користування земельною ділянкою, зупинено до набрання законної сили судовим рішення у цивільній справі № 619/2673/19 (провадження № 2/619/1137/19) за позовом ОСОБА_3 до Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , про визнання свідоцтва про право власності недійсним.

Розпорядженням Голови Верховного Суду №10/0/9-22 від 16.03.2022 року Котелевському районному суду Полтавської області визначено територіальну підсудність справ Борівського районного суду Харківської області та Дергачівського районного суду Харківської області.

Відповідно до частини 7 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» відповідне рішення є підставою для передачі усіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Котелевського районного суду Полтавської області від 16.11.2022 справа № 619/4312/17 надійшла на розгляд судді Шолудько А.В.

Ухвалою судді Котелевського районного суду Полтавської області від 28.02.2023 справа №619/4312/17 прийнята до провадження, поновлено провадження та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження зі стадії розгляду справи по суті.

У судове засідання сторони повторно не з`явились, про час і місце судових засідань були повідомлені належним чином, у порядку, визначеному п.п. 1, 3, 4 ч.8 ст. 128, ч.11 ст.128, ч.1 ст.131 ЦПК України, про причини неявки у судове засідання суд не повідомили, клопотання про відкладення судового розгляду до суду не подали (108-110,112-113, 116-117).

06.12.2023 відповідач ОСОБА_3 подав до суду телефонограму, у якій просив, у разі відкладення розгляду справи, відкласти розгляд справи на тривалий термін, у зв`язку з погіршенням його стану здоров`я (а.с.118).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

На підставі частин 1 та 2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до пунктів 1, 3, 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

На підставі ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Позивач ОСОБА_1 своєчасно повідомлялась про дату, час та місце розгляду справи у судових засіданнях, призначених на 12.09.2023 та 12.12.2023 шляхом направлення судових повісток на адресу її зареєстрованого місця проживання, яка була вказана нею у позовній заяві, та у доданій до неї копії паспорта громадянина України, а саме: АДРЕСА_2 (а.с.102-103, 116-117). За вказаним у позовній заяві номером телефону позивача зв`язок відсутній, електронна адреса чи інші засоби зв`язку позивачем ОСОБА_4 не повідомлялись та суду не відомі.

Судом вживалися заходи для належного повідомлення позивача про дату, час та місце судового розгляду іншим чином. Так, як вбачається з матеріалів справи №619/4312/17, а саме з протоколу судового засідання Дергачівського районного суду Харківської області від 22.04.2019 (а.с.77), у судовому засіданні брала участь представник позивача Ткаченко Т.Г.

Однак, у матеріалах справи №619/4312/17 відсутні документи, визначені ст.62 ЦПК України, на підтвердження повноважень Ткаченко Т.Г. на представництво процесуальних прав позивача у суді. Згідно з відтвореним записом фіксування технічними засобами судового засідання Дергачівського районного суду Харківської області від 22.04.2019, особи позивача та представника позивача, а також адреси їх місця проживання чи місця знаходження судом не встановлювались, будь-які заяви, клопотання від представника позивача ОСОБА_5 , у яких вказана інформація була б відображена, до суду не надходили. У переліку Єдиного реєстру адвокатів України адвокат Ткаченко Т.Г не зареєстрований (а.с. 119-124).

На підставі ст.210 ЦПК України, суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

За правилами п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16.02.2017).

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 24.04.2019 у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 28.03.2023 у справі № 711/7486/19 (провадження № 61-10183св21).

При прийнятті рішення про залишення позову без розгляду, суд приймає також до уваги позицію Верховного Суду, викладену у постанові у справі № 658/1141/18 від 21 вересня 2020 року, згідно з якою ВС наголосив, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Верховний Суд наголосив, що зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його незалежно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Враховуючи, що позивачка, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце судового засідання, повторно в судове засідання не з`явилась, не повідомила про причини неявки, заяву про розгляд справи за її відсутності не подавала, чим умисно затягує розгляд справи та позбавляє суд можливості ухвалити рішення по суті заявлених вимог, суд, дійшов висновку про наявність підстав, передбачених п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, для залишення позовної заяви без розгляду.

Разом з тим, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 2 ст. 257 ЦПК України ), тому порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

За наведених вище обставин, процесуальний закон зобов`язує суд залишити позов без розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись ч. 2 ст. 247, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частки із спільної часткової власності та визначення порядку користування земельною ділянкою, залишити без розгляду.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України позивач після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.В. Шолудько