Справа № 933/597/23
Провадження № 2/933/88/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2023 року смт Олександрівка

Олександрівський районний суд Донецької області

у складі:

головуючого - судді Попович І.А.

за участі:

представника позивача - Гур`єва В.М. (у режимі відеоконференції)

секретаря судового засідання - Камак О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду смт Олександрівка цивільну справу за позовом представника позивача Гур`єва Владислава Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Олександрівської селищної ради Краматорського району Донецької області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , -

ВСТАНОВИВ:

05.09.2023 року представник позивача ОСОБА_3 звернувся до Олександрівського районного суду Донецької області, в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

13.09.2023 року судом отримано відповідь щодо місця реєстрації відповідача.

Ухвалою судді від 13.09.2023 року відкрито провадження по справі, та призначено підготовче судове засідання на 09:30 годину 20 вересня 2023 року.

Ухвалою суду від 30.10.2023 року підготовче провадження по справі закрито, справу призначено до розгляду, замінено у справі первісного відповідача належним відповідачем - Олександрівська селищна рада Краматорського району Донецької області. Первісного відповідача - ОСОБА_2 залучено до участі у справі у якості третьої особи.

В обґрунтування позову представник позивача зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Високопілля Краматорського району Донецької області помер батько позивачки ОСОБА_4 у віці 59 років. На момент смерті ОСОБА_4 був зареєстрований за місцем проживання один. Спадковим майном після смерті спадкодавця залишилася земельна ділянка площею 4.45 га., що розташована на території Високопільської сільської ради ( колишнього КСП «Ленінський путь») що належала йому особисто на підставі розпорядження Олександрівської райдержадміністрації від 28.03.2006 року № 93, державний акт серія ЯГ № 363136.

При житті ОСОБА_4 заповіт не склав.

Позивачка ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_5 , є спадкоємицею першої черги після смерті її батька.

Відповідач, ОСОБА_2 - є матір`ю позивачки та дружиною померлого, тобто також є спадкоємцем першої черги після смерті спадкодавця. Інші спадкоємці першої черги після смерті ОСОБА_4 відсутні.

З метою оформлення спадщини на своє ім`я, позивачка 30.08.2023 року звернулась до нотаріальної контори с заявою про прийняття спадщини. Однак постановою приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу від 30.08.2023 року № 25/02-31 позивачці було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії через те, що нею був пропущений строк звернення до нотаріальної контори з відповідною заявою про прийняття спадщини.

Вказаний строк був пропущений позивачкою через те, що батько позивачки помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Краматорську Донецької області і заявою про прийняття спадщини позивачка повинна булат звернутись особисто до держнотконтори за місцем відкриття спадщини, тобто в Краматорському районному нотаріальному окрузі Донецької обл.

Однак через збройну агресію Росії проти України позивачка ОСОБА_1 у квітні 2022 року була змушена прокинути місце свого постійного проживання в м. Краматорську Донецької області та переїхати до м. Дніпро, де стала мешкати, як внутрішньо переміщена особа з 26.04.2022 року по 01.09.2023 року.

Строк на звернення до нотаріуса с заявою про прийняття спадщини, який в умовах воєнного часу було подовжено, спливав 01.05.2022 року, однак через збройну агресію Росії проти України, постійні обстріли м. Краматорська, безпосередню загрозу життю та здоров`ю та відсутність впродовж певного часу нотаріусів в місті Краматорську позивачка не мала можливості вчасно звернутися до нотаріальної контори з відповідною заявою.

Вважає причина пропуску строку є поважною та просить визначити позивачці додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її батька.

Позивач у судове засідання не з`явилась, про день слухання справи належним чином повідомлена, причини неявки суду не повідомила.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Надав пояснення, відповідно викладеним у позовній заяві. Зазначив, що позивачка перебуваючи в м. Дніпро, як внутрішньо переміщена особа, не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки вона є необізнаною в цьому питанні та гадала, що це необхідно робити за місцем відкриття спадщини.

Представник відповідача Олександрівської селищної ради Краматорського району Донецької області у судове засідання не з`явився, від Олександрівської селищної військової адміністрації надійшла заява до суду, в якій просять розглянути справу без їх участі (а.с.77).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, про день слухання справи належним чином повідомлена, надала заяву про розгляд справи без її участі (а.с.62).

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд, вислухавши представника позивача, дослідивши та оцінивши надані представником позивача докази, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно свідоцтва про смерть № НОМЕР_1 (а.с.4), ІНФОРМАЦІЯ_2 , у с. Високопілля, Краматорського району Донецької області помер громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який є батьком позивачки (а.с.5,8-11).

Згідно державного акту про право власності на земельну ділянку № 363136 від 10.10.2008 року, ОСОБА_4 , є власником земельної ділянки площею 4.45 га., що розташована на території Високопільської сільської ради (колишнього КСП «Ленінський путь») на підставі розпорядження Олександрівської райдержадміністрації від 28.03.2006 року № 93 (а.с.12-13).

Згідно довідок Олександрівської селищної ради від 05.11.2021 року та від 14.11.2023 року, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на день смерті був зареєстрований та проживав в АДРЕСА_1 (а.с.14, 67).

Постановою приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу від 30.08.2023 року № 25/02-31 позивачці відмовлено у вчиненні нотаріальної дії через те, що нею був пропущений строк звернення до нотаріальної контори з відповідною заявою про прийняття спадщини (а.с.16).

Згідно інформаційних довідок зі Спадкового реєстру від 30.08.2023 року та 15.11.2023 року, після смерті ОСОБА_4 спадкова справа не відкривалась (а.с.17, 61).

Суд, на підставі ст. 13 ЦПК України, розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Правовідносини, які склалися між сторонами стосуються визначення додаткового строку для прийняття спадщини, який позивачем був пропущений.

До правовідносин, які склались між сторонами підлягають застосуванню наступні норми права.

Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача.

Призначення спадкоємцем є правом заповідача, визначеним частиною першою статті 1235 ЦК України.

Згідно з частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Статтею 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, яка відповідно до вимог ст. 1220 ЦК України, відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу чи уповноваженій особі місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Крім того, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховним Судом України від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

Про свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту, вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц, від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17, від 06 червня 2018 року у справі № 315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, продовжувалися строки дії воєнного стану в Україні.

28.02.2022 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 № 164 (далі - Постанова). В подальшому, 06.03.2022 до вказаної постанови внесено зміни, зокрема доповнено пунктом 3, згідно яким установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.

Потім, 24.06.2022 року додатково внесені зміни, зокрема пункт 3 Постанови викладено в редакції: «Установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини».

Постановою КМУ № 469 від 09.05.2023 року «Про внесення змін до деяких постанов КМУ щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану, пункт 3 Постанови КМУ № 164 від 28.02.2022 року «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» було виключено. Дані зміни набули чинності 23.05.2023 року.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У судовому засіданні встановлено, що позивачкапропустила строк звернення до нотаріуса із заявою в порядку визначеному законодавством України про прийняття спадщини, у зв`язку зі збройною агресією РФ проти України, та оголошенням по всій країні воєнного стану, оскільки позивачка ОСОБА_1 у квітні 2022 року була змушена прокинути місце свого постійного проживання в м. Краматорську Донецької області та переїхати до м. Дніпро, де стала мешкати, як внутрішньо переміщена особа з 26.04.2022 року по 01.09.2023 року.

Територія майже всієї не окупованої частини Донецької області є територією активних бойових дій, практично всі населенні пункти, навіть ті, в яких безпосередньо не проводяться бойові дії, зокрема і Краматорський район Донецької області, де відкрилася спадщина, піддається частим артобстрілам з боку агресора. Через страх за своє життя, та життя близьких людей, у зв`язку з періодичними обстрілами, позивачка не мала змоги першочергово займатися справами щодо оформлення спадщини.

З огляду на викладене суд вважає, що причини пропуску для прийняття спадщини, є поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення строку, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивачки в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, те, що відповідач не має заперечень щодо задоволення позову, позивач є спадкоємцем після смерті свого батька, інших спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 не встановлено, суд дійшов до висновку, що позовна вимога представника позивача Гур`єва Владислава Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Олександрівської селищної ради Краматорського району Донецької області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 1268, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 2, 13, 77, 81, 128, 263-265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну вимогу представника позивача Гур`єва Владислава Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Олександрівської селищної ради Краматорського району Донецької області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк терміном 3 (три) місяці з моменту набрання рішенням законної сили, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її батька, ОСОБА_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Високопілля Краматорського району Донецької області.

Рішення ухвалено у нарадчій кімнаті та проголошено його вступну та резолютивну частини в судовому засіданні 04 грудня 2023 року.

Повний текст рішення складено 05 грудня 2023 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , зареєстрована: АДРЕСА_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 .

Відповідач: Олександрівська селищна рада Краматорського району Донецької області місцезнаходження: вул. Центральна, 15а, смт Олександрівка Краматорського району Донецької області, ЄДРПОУ - 04341519.

Третя особа: ОСОБА_2 , зареєстрована: АДРЕСА_3 , РНОКПП - НОМЕР_3 .

Суддя Олександрівського

районного суду Попович І.А.