Провадження № 2-зз/752/74/23
У Х В А Л А

іменем України

21.11.2023 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Шевченко Т.М. з участю секретаря Солодовник Я.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Стахова Андрія Олексійовича про скасування заходів забезпечення позову, -

в с т а н о в и в:

в провадженні Голосіївського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи - ОСОБА_1 , про стягнення боргу за договором позики та зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним.

У вересні 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Стахов А.О. звернувся у суд з заявою про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 12.11.2018 року. (а.с. 3 т.6) Просить скасувати арешт з квартири АДРЕСА_1 , яка належала на праві власності ОСОБА_3 .

В обгрунтування своїх вимог заявник посилається на те, що 07.12.2018 року право власності на вказану квартиру перейшло до ОСОБА_1 внаслідок звернення стягнення на предмет іпотеки (квартиру), якою ОСОБА_3 гарантувала перед ОСОБА_1 ще у 2012 році виконання своїх зобов"язань за договором позики, які не виконала. Задоволення за рахунок арештованої квартири вимог ОСОБА_2 також не буде можливим в майбутньому, з огляду на пріоритетність іпотеки ОСОБА_1 . Накладений ухвалою арешт має суто формальний характер, який створює власнику (який не має жодного відношення до боргу ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ) реальні перепони у користуванні майном. Крім того, предметом даної справи не є оспорювання права власності ОСОБА_1 на вказану квартиру, так само як і не є вказана квартира предметом спору по даній справі.

30 жовтня 2023 року представник ОСОБА_2 - адвокат Пугач С.В. надіслав до суду заперечення проти задоволення клопотання про скасування заходів забезпечння позову. Просить відмовити в задоволенні вказаної заяви, посилаючись на її безпідставність.

Також 30.10.2023 року представник ОСОБА_3 - адвокат Семенов О.В. надіслав до суду заперечення проти задоволення заяви про скасування заходів забезпечння позову. Просить відмовити в задоволенні вказаної заяви, посилаючись на те, що ОСОБА_3 в судовому порядку оскаржила законність винесення державним реєстратором оспорюваних рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень щодо вказаної квартири. Судовий розгляд триває в Київському апеляційному суді.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 12.11.2018 року за заявою представника позивача ОСОБА_2 вжито заходів забезпечення позову та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належала на праві власності відповідачу у справі ОСОБА_3 .

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 29 грудня 2018 року заборонено відчуження вказаної квартири. На час постановлення даної ухвали власником квартири був ОСОБА_1 , враховуючи те, що 07.12.2018 року державним реєстратором КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Прошкіним О.В. прийнято рішення про реєстрацію права власності на квартиру за ОСОБА_1 на підставі іпотечного договору, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Заходи забезпечення позову скасовуються судом, який їх застосував, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів. Тобто, підставами для скасування заходів забезпечення позову може бути ухвалення судом рішення про відмову в задоволенні позову або повне фактичне виконання судового рішення про задоволення позову.

На час звернення ОСОБА_1 до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, розгляд справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи - ОСОБА_1 , про стягнення боргу за договором позики та зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним, не закінчено, судове рішення не ухвалено.

Обставини, на які посилається ОСОБА_1 як на підставу для скасування заходів забезпечення позову, а саме те, що на даний момент він є власником спірної квартири, є передумовою для оскарження ухвал суду про вжиття заходів забезпечення позову, а не підставою для скасування таких заходів.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

З матеріалів справи вбачається, що ухвали Голосіївського районного суду м. Києва від 12 листопада 2018 року та від 29 грудня 2018 року оскаржувалися ОСОБА_1 до Київського апеляційного суду.

Постановою Київського апеляційного суду від 25 липня 2019 року залишено без змін ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 12 листопада 2018 року. При цьому апеляційний суд зазначав, що посилання апелянта на те, що він наразі є власником спірної квартири, предмет спору не стосується його особисто та його майна і накладення арешту на квартиру порушує його майнові права, не є підставою для скасування ухвали, оскільки на момент постановлення оскаржуваної ухвали вказана квартира належала саме ОСОБА_3 та в подальшому вибула з її власності за наявності накладеного арешту на нерухоме майно.

Ухвала Голосіївського районного суду м. Києва від 29 грудня 2018 року судом апеляційної інстанції скасована з підстав того, що заходи забезпечення позову вже було вжито по даній справі ухвалою суду від 12 листопада 2018 року, та беручи до уваги, що станом на 29 грудня 2018 року квартира вже належала ОСОБА_1 .

Крім того, ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 04 листопада 2019, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 04 лютого 2020 року, року, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову відмовлено.

Таким чином, враховуючи, що на момент подання заяви про скасування заходів забезпечення справа, в рамках якої було накладено таке забезпечення, не вирішена по суті, а також, що на момент вжиття судом заходів забезпечення позову (ухвала від 12 листопада 2018 року) квартира АДРЕСА_1 належала ОСОБА_3 , правові підстави для задоволення заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову - відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 158, 353, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Стахова Андрія Олексійовича про скасування заходів забезпечення позовних вимог, вжитих ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 12.11.2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_1 , про стягнення боргу за договором позики - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: