Справа № 296/3642/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 листопада 2023 року м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючої - судді Маслак В.П.,

при секретарі судового засідання Годлюк А.В.,

за участі представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

представників відповідачів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі в порядку загального позовного провадження справу за позовною заявою ОСОБА_6 до ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири

ВСТАНОВИВ:

В квітні 2021р. ОСОБА_6 звернулась до суду з позовною заявою та згідно заяви від 05.05.2021 просить стягнути солідарнно з відповідачів на її користь 703415 грн. завданої матеріальної та моральної шкоди.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що 20.10.2020р. внаслідок прориву труби опалення в квартирі АДРЕСА_1 , відбулось залиття квартири АДРЕСА_2 , власником якої є ОСОБА_6

ОСОБА_6 вказує, що внаслідок залиття квартири АДРЕСА_3 , необхідно провести терміновий відновлювальний ремонт із заміною стелі (гіпсокартон), стін (гіпсокартон, шпалери), карнизів, паркетної дошки, плінтусів, обробка квартири від цвілі, замінити та поремонтувати меблі в передпокоях, коморі, ванній кімнаті, вітальні, кухні, дитячій кімнаті.

Також остання вказує, що оскільки проживання в квартирі після залиття неможливе, зважаючи на цвіль у всіх приміщеннях, вона з дитиною вимушена орендувати інше житло на час вимушеного ремонту.

З огляду на зазначене ОСОБА_6 просить суд стягнути з відповідачів грошові кошти в загальному розмірі 703415,00 грн. з яких: 523415,00 витрати на ремонт квартири; 70000,00 грн. моральна шкода; 70000,00 грн. додаткові витрати на оренду житла; 40000,00 грн. витрати на правову допомогу.

Відповідно до відзиву від 09.07.2021р. ОСОБА_7 вказує, що 20.10.2020р. у квартирі АДРЕСА_1 , сталась аварійна ситуація, а саме прорив стояка опалення, який проходить вздовж стіни у ванній кімнаті. Прорив труби теплопостачання відбувся не у самому приміщенні квартири, а у міжстельовому просторі між квартирою АДРЕСА_4 на 4-ому поверсі та квартирою ОСОБА_6 №10 на 3-ому поверсі житлового будинку і саме в момент початку опалювального сезону. ОСОБА_7 вказує, що оскільки вільний доступ до труби стояка теплопостачання у квартирах на 3-му, 2-му та 1-му поверхах відсутній, остання змогла перекрити кран (задвижку) на стояку лише на даху будинку.

Також ОСОБА_7 вказує, що разом із сином ОСОБА_3 усували наслідки аварії, прикладали зусиль для недопущення затоплення інших сусідніх квартир, в тому числі квартири позивача та впродовж кількох днів, неодноразово, звертались до комунальних служб з вимогою ліквідувати аварійну ситуацію та відновити опалення у будинку. В свою чергу, ОСОБА_6 створювала перешкоди у доступі до стояка - труби опалення зі своєї квартири АДРЕСА_2 , та не приймала участі у ліквідації та припиненні витоку води з міжстельового простору між 3-м та 4-м поверхами. З огляду на вищенаведене, ОСОБА_7 просить суд відмовити у позові ОСОБА_6 в повному обсязі.

Від ОСОБА_2 09.07.2021р. надійшов відзив, в якому останній вказує, що під час складання акту від 22.10.2020р. № 111, затвердженого директором ТОВ «УК «Полісся», його запрошено не було та квартира співвласником якої є останній комісією не оглядалась.

Також вказує, що залиття квартири АДРЕСА_3 , стялося через прорив стояку, який знаходиться між третім та четвертим поверхами, тобто між 10 -ю та 14-ю квартирами у стіні будинку, що відноситься до внутрішньобудинкових теплових мереж.

З огляду на вищезазначене, та беручи до уваги те, що наведені розрахунки фізичних осіб підприємців на предмет проведення відновлювальних робіт не сертифіковані суб`єктами оціночної діяльності, або судовим експертом з будівельно-технічних або будівельно-оціночних експертиз, а зазначений позивачкою розмір матеріальної шкоди значно завищений, ОСОБА_2 просить відмовити у задоволенні вимог в повному обсязі.

На адресу суду 09.07.2021р. надійшов відзив від представника ОСОБА_3 ОСОБА_4 . Останній вказує, що позовна заява ОСОБА_6 не відповідає фактичним обставинам, чинному цивільному законодавству України, є безпідставною, не обґрунтованою й такою, що не підлягає до задоволення. На думку адвоката, позов подано до неналежних відповідачів. ОСОБА_4 стверджує, що у квартирах на 3- му, 2-му та 1-му поверхах відсутній доступ до труби-стояка, що створило перешкоди у своєчасному перекритті цієї труби та невідкладного усунення аварійної ситуації після прориву стояка опалення, який проходить вздовж стіни у ванній кімнаті. ОСОБА_4 просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

У відповіді на відзив ОСОБА_6 від 21.07.2021р. наголошує на тому, що вина відповідачів у залитті квартири встановлена актом балансоутримувача № 111 від 22.10.2020р. Також вказала, що сума позову відображає реальну вартість втраченого та пошкодженого майна, суми моральної шкоди та витрат на правову допомогу. Витрати на оренду квартири обґрунтовуються розташуванням квартири в сусідньому будинку, якістю ремонту та облаштування орендованої квартири. З огляду на зазначене просила задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В запереченні на відповідь на відзив ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_8 вказали, що акт № 111 від 22.10.2020р. не відповідає Правилам утримання жилих будинків та прибудинкових територій, який затверджений наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005р. № 76. Також зазначають, що труби стояку відносяться до внутрішньобудинкових теплових мереж, що обслуговується балансоутримувачем. Отже, відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України ОСОБА_2 звільняється від обов`язку відшкодовувати майнову шкоду. Відповідач та його представник вказують, що документи на підтвердження реальної вартості ремонту квартири не надано. На предмет визначення розміру моральної шкоди відповідач вважає, що такий є необґрунтованим. З огляду на зазначене ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_8 просять відмовити у задоволенні позову.

Адвокат Пилипчук П.П. в запереченні на відповідь ОСОБА_6 від 11.11.2021р. вказує, що такий позов подано до неналежних відповідачів, є безпідставним у повному обсязі та документи додані до позивної заяви є неналежними доказами у справі.

Ухвалою суду від 11.11.2021р. провадження у цивільній справі № 296/3642/21 за позовною заявою ОСОБА_6 до ОСОБА_9 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири закрито у зв`язку зі смертю останньої, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 13.09.2011р. серії НОМЕР_1 .

В судовому засіданні ОСОБА_6 підтримала думку свого представника. На запитання суду вказала, що експертне дослідження пошкодження квартири, завданого збитку та експертиза не проводились.

Представник позивача в судовому засіданні просив вимоги позовної заяви задовольнити в повному обсязі з урахуванням індексації.

ОСОБА_3 та ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримали думку представника ОСОБА_4 .

Адвокат Пилипчук П.П. вказав, що позов є безпідставним й таким, що не відповідає фактичним обставинам події. На його думку залиття відбулось не з вини ОСОБА_7 та ОСОБА_10 , оскільки вони не мали доступу до місця витоку води. Вказав, що ОСОБА_6 не приймала участі у ліквідації аварії.

ОСОБА_2 підтримав думку представника ОСОБА_5

ОСОБА_5 вказала, що позов є безпідставним, перелік пошкодженого майна відсутній, договору оренди немає. Також зазначила, що з розрахунком ФОП ОСОБА_11 не погоджується, оскільки такий припинив свою діяльність та не міг проводити ремонт. Просила відмовити у задоволенні вимог позовної заяви в повному обсязі.

Проаналізувавши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, дослідивши надані докази, суд враховує наступне.

Згідно витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно кв. АДРЕСА_3 , належить на праві власності ОСОБА_6 (а.с. 27-28, т. 1).

Співвласниками квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно (а.с.14-15 т.1).

Відповідно до акту № 111 від 22.10.2020р., затвердженого директором ТОВ «Управляюча компанія «Полісся», складеного та підписаного комісією у складі: майстра дільниці Третьяченко Л.Ф., юриста Кондратюка Я.В., майстра дільниці ОСОБА_12 вбачається, що 21.10.2020р. за адресою: АДРЕСА_5 обстежено дану квартиру по заяві власника та виявлено сліди залиття: в кухні студії (на стелі, стінах, підлозі), у дитячій кімнаті (на стелі, стінах, підлозі) в прихожій (на стелі, стінах, підлозі), у ванній кімнаті та туалеті (на стелі, стінах, підлозі). Комісія зазначає, що залиття виникло через аварійну ситуацію у квартирі АДРЕСА_4 на трубі опалення, сушки для рушників. 20.10.2020р. перекрито опалення в будинку. В акті зазначено, що 21.10.2020р. власники кв. АДРЕСА_6 не надали доступу до інженерних мереж на усунення аварійної ситуації (а.с. 3, т. 1).

З рахунку № 1 від 10.11.2020р. наданого постачальником ФОП ОСОБА_11 , одержувач ОСОБА_6 , вбачається, що загальна сума відновлювальних робіт та матеріалів становить 456015,00 грн. (а.с. 17, т. 1).

Відповідно до рахунку-фактури № 75/20 від 25.10.2020р. наданого ФОП ОСОБА_13 загальна сума кухні, шафи в передпокої, ніши кутової в коридорі (ремонт), ванної кімнати (заміна фасадів) становить 67400,00 грн. (а.с. 18, т. 1).

Свідок ОСОБА_14 в судовому засіданні повідомила, що є сусідкою сторін по справі. На її думку вини ОСОБА_7 в залитті квартири АДРЕСА_2 не має. На запитання суду вказала, що воду перекрили у підвалі. Працівників ЖЕКу зразу не було. Ліквідувати аварію почали мешканці під`їзду. На запитання представника позивача повідомила, що вода у квартирі АДРЕСА_4 бігла з під ванни, а в квартирі АДРЕСА_2 вода капала зі стелі у ванній. Води у квартирі Сидорових хоча було і не багато, але вона постійно текла.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_15 вказала, що подія сталась на початку опалювального сезону між 3- м та 4-м поверхами. ОСОБА_14 викликала працівників ЖЕКу та вичерпувала воду. На думку свідка причиною аварії є те, що будівля дуже стара та до недбалості мешканців це не відноситься. Свідок повідомила, що до ЖЕКу зверталась ОСОБА_16 , а ОСОБА_17 перекрив воду. Свідок вказала, що вода у ОСОБА_7 поступала до ванної.

Свідок ОСОБА_18 вказав, що не знає, як відбулось затоплення, але через тиждень після аварії усував його наслідки у квартирі ОСОБА_7 . Повідомив, що причиною затоплення була тріщина труби в стельовому перекритті. На його думку відбулося порушення технології будування, що не є виною мешканців в тому числі ОСОБА_7 . На запитання сторін по справі повідомив, що займався внутрішнім ремонтом ванної кімнати та стіни після аварії, а трубу заварили працівники ЖЕКу в перекритті. Вказав, що в квартирі ОСОБА_6 не був.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до частини 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно зі ст. 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.

Відповідно до ст. 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного в ньому проживання. Власникам квартири у дво- або багатоквартирному житловому будинку належить на праві спільної сумісної власності приміщення загального користування, опорної конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також споруди, будівлі, які призначені для забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку.

Згідно п.2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та додатку № 4 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Акт складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка, представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, також в акті чітко зазначаються причини залиття та висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду. При цьому, з актом ознайомлюються мешканці квартир, які мають відношення до складеного акту. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою.

За змістом роз`яснень, наданих Міністерством з питань житлово-комунального господарства України у Листі від 29.12.2009 №12/20-11-1975 факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин.

Акт залиття квартири, який не містить указаних реквізитів, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння майнової шкоди (постанова КЦС ВС по справі № 2-1974/11 від 21.02.2018 р., постанова КЦС ВС по справі № 465/2120/14-ц від 10.05.2018 р.).

Якщо власник житла, який спричинив залиття, відмовляється від підписання акту, це не може вплинути на його правильність та юридичну значимість (постанова КЦС ВС по справі № 753/20314/15-ц від 12.11.2018 р.).

Згідно акту № 111 від 22.10.2020р. про наслідки залиття житлового приміщення, затвердженого директором ТОВ «Управляюча компанія «Полісся», складеного та підписаного комісією у складі: майстра дільниці Третьяченко Л.Ф., юриста Кондратюка Я.В., майстра дільниці ОСОБА_12 вбачається, що 21.10.2020р. за адресою: АДРЕСА_5 , виявлено сліди залиття. Залиття виникло через аварійну ситуацію у квартирі АДРЕСА_4 на трубі опалення, сушки для рушників.

Суд звертає увагу, що акт про залиття від 22.10.2020р. не підписаний позивачем та відповідачами, також не зазначено відомостей про відмову останніх від його підписання. В акті не вказано чітко причини залиття квартири АДРЕСА_2 , тобто: заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок; незадовільне технічне обслуговування системи; вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, тощо.

За таких обставин суд приходить до висновку про відсутність належних та достатніх доказів того, що аварія в системі внутрішньобудинкової системи опалення сталася саме з вини відповідачів.

З пояснень свідків також вбачається, що аварійна ситуація пов`язана із початком опалювального сезону та проривом стояка, який знаходиться між 3-м та 4-м поверхами, тобто між 10-ю та 14-ю квартирами у стіні будинку, що відноситься до внутрішньобудинкових теплових мереж.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27.03.1992р. № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

За правилами ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно зі ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. 2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. А згідно зі ст.79 ЦПК, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Згідно з ч. 1 ст. 80 ЦПК достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ч. ч. 1, 6, 7 ст. 81 ЦПК обов`язок доказування і подання доказів покладається на сторони. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З матеріалів справи та пояснень сторін вбачається, що 20.10.2020р. відбулось залиття квартири АДРЕСА_2 , власником якої є ОСОБА_6 .

Разом з тим, достатніх та достовірних доказів на предмет причини затоплення квартири АДРЕСА_2 суду не надано, як не надано і доказів вини відповідачів у завданні позивачу моральної та матеріальної шкоди.

Суд не бере до уваги надані ОСОБА_6 рахунок № 1 від 10.11.2020р. та рахунок-фактуру № 75/20 від 25.10.2020р., оскільки з таких не вбачається, в якому приміщенні було проведено відновлювальні роботи. Також суд зазначає, що суб`єкти, які виписали вказані розрахунки не є судовими експертами або сертифікованими спеціалістами оціночної діяльності.

Також судом встановлено, що стороною позивача не надано належних документальних доказів: експертного висновку про стан пошкодження квартири (речей, меблів), експертного висновку про вартість відновлювального ремонту, які б свідчили про реальну вартість втраченого (пошкодженого) майна та завдану матеріальну шкоду відповідно до ст. 1192 ЦК України.

Слід зазначити, що клопотань про проведення судової експертизи на предмет встановлення стану пошкодженого майна, вартості відновлювального ремонту стороною позивача заявлено не було.

За таких обставин, враховуючи відсутність доказів вини відповідачів у заподіянні шкоди, причинного зв`язку між шкодою та поведінкою відповідачів, висновку судового експерта про розмір заподіяної шкоди, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні вимоги про відшкодування відповідачами матеріальної та моральної шкоди, спричиненої залиттям квартири.

В зв`язку з відсутністю підстав для задоволення позову, вимоги в частині стягнення витрати на правову допомогу також задоволенню не підлягають.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача.

Керуючись ст. 22, 322, 360, 382, 1166 ЦК України, ст. 4,10, 76-81, 133, 141, 247, 259, 264, 265, 268, 273, 281-282, 283-289, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його ухвалення в порядку, передбаченому підпунктом 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України.

Суддя В. П. Маслак