Провадження № 2/641/1248/2023 Справа № 641/946/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2023 року м. Харків

Комінтернівський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого - судді Богдан М.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Семеняка С.В.,

секретаря судового засідання - Двірник О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові в порядку спрощеного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» про захист прав споживачів,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду із позовною заявою до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» про захист прав споживачів, в якій, з урахуванням уточнених позовних вимог просила стягнути з відповідача грошові кошти у розмірі 38 899,17 грн.

В обгрунтування позову зазначено, що ОСОБА_2 є клієнтом АТ «Райффайзен Банк Аналь» з 20 січня 2015 року. Станом на 14 лютого 2023 року на ім`я позивача були відкриті 4 рахунки. 14 лютого 2023 року ОСОБА_3 здійснила переказ між власними рахунками через застосунок «RAIFFEISEN ONLINE», а саме: переказ суми 30 000,00 грн. з пенсійної картки НОМЕР_1 (Картковий рахунок НОМЕР_2 ) на свій рахунок НОМЕР_3 (Універсальний безстроковий). Залишок на картковому рахунку НОМЕР_1 (Картковий рахунок НОМЕР_2 ) після зазначеної операції станом на 14.02.2023 року становив 12 819,00 грн. 15 лютого 2023 року ОСОБА_2 через застосунок «RAIFFEISEN ONLINE» помітила незрозумілий рух коштів між належними їй рахунками, при цьому позивач ніяких переказів грошових коштів між своїми рахунками не виконувала. В зв`язку із виникненням питань щодо руху коштів та невідповідністю залишків за рахунками 15 лютого 2023 року звернулась до відділення АТ «Райффайзен Банк Аваль» за наданням роз`яснень, отриманням виписок за рахунками та блокуванням карткових рахунків.

15 лютого 2023 року, позивачем було виявлено три операції по переказу грошових коштів між рахунками ОСОБА_2 , які вона не здійснювала, а саме: · 15.02.2023 о 14:32:25 з рахунку НОМЕР_3 на картку НОМЕР_1 (картковий рахунок НОМЕР_2 ) здійснено переказ суми 100 000,00 грн.; · 15.02.2023 о 14:35:24 з рахунку НОМЕР_3 на картку НОМЕР_1 (картковий рахунок НОМЕР_2 ) здійснено переказ суми 61 000,00 грн.; · 15.02.2023 о 14:51:08 з картки НОМЕР_4 (карткового рахунку НОМЕР_5 ) на картку НОМЕР_1 (картковий рахунок НОМЕР_2 ) здійснено переказ суми 17 000,00 грн. Таким чином, 15 лютого 2023 року на картковий рахунок у гривні № НОМЕР_1 перераховано грошові кошти на загальну суму 178 000,00 грн. Всі операції були виконані з пристрою, який не належить позивачу, оскільки вхід у застосунок здійснено через WEB, а не мобільного пристрою. Оскільки позивач зазначені операції не виконувала, на її вимогу 15 лютого 2023 року співробітниками відділення банку були заблоковані всі рахунки ОСОБА_2 , прийнята заявка про випуск нових карт та заблокований застосунок «RAIFFEISEN ONLINE».

Як вбачається з Історії по картковому рахунку НОМЕР_2 за період з 01.02.2023 по 21.02.2023 року у період з 15.02.2023 по 17.02.2023 року з рахунку позивача було здійснено ряд несанкціонованих ОСОБА_3 операцій на загальну суму 97 243,59 грн., при цьому списання за вказаними операціями відбулось після блокування карти банком.

Також позивач зазначає, що у Історії по картковому рахунку від 16.02.2023 сума доступного балансу зазначена 93 596,64 грн., а поточна заблокована сума 97 223,09 грн., а у Історії по картковому рахунку від 21.02.2023 сума доступного балансу 93 576,14 грн., а загальна сума несанкціонованих позивачем операцій складає 97 243,59 грн.

Враховуючи відсутність обставин, які безспірно доводять, що позивач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню PIN-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, має місце несанкціоноване списання грошових коштів з рахунку ОСОБА_2 , у зв`язку із чим позивач вважає, що грошові кошти у розмірі 97 243,59 грн. підлягають поверненню у повному обсязі.

Від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позовних вимог заперечував в повному обсязі, посилаючись на наступне.

Так, відповідно до п.п. 8.7 Правил банківського обслуговування 8.7.Правил: 8.7.1. У разі втрати (крадіжки тощо) ПК/мобільного телефону з SIM-картою/із Фінансовим номером Клієнта, компрометації ПК (розголошення ПІН-коду /ОТІП-паролю/Реквізитів ПК, виникнення підозри, що ПІН-код /Реквізити ПК сталі відомі третім особам, зокрема під час здійснення операції з ПК тощо), а також у разі виявлення Спірних операцій, Банк має бути Негайно повідомлений: (а) шляхом звернення Клієнта до Інформаційного центру з обов?язковим проходженням Процедури ідентифікації. З повідомленням про необхідність заблокувати ПК Клієнта мають право звернутися до Інформаційного центру Банка треті особи, які знайшли ПК Клієнта або які повідомляють про неможливість Клієнта особисто зателефонувати до Інформаційного центру (за станом здоров?я, з причин технічної неспроможності тощо). При такому зверненні Клієнт/треті особи мають назвати номер ПК або іншу інформацію на вимогу Банку з метою визначення ПК, яку необхідно заблокувати; (б) шляхом звернення Клієнта до відділення Банку з відповідною письмовою заявою; (в) шляхом надання Клієнтом Банку розпорядження щодо внесення ПК до Стоп-списку за допомогою Системи «Райффайзен Онлайн» (відповідно до пункту 5.1. Статті 5 Розділу 4 Правил).

Після отримання Банком передбаченого цим пунктом повідомлення, Банк вносить ПК до Стоп-списку, в результаті чого ПК Блокується для здійснення операцій (крім операцій, які не потребують Авторизації).

До моменту повідомлення Банка про визначені цим пунктом факти, ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на Клієнта. З моменту повідомлення Клієнтом Банка про визначені цим пунктом факти ризик збитків від виконання неакцептованих неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на Банк. Така відповідальність Банку настає з моменту внесення Банком ПК до Стоп-списку.

Також зазначено, що проведення операцій по платіжним карткам відповідно до Правил Міжнародних платіжних систем (в т.ч. VISA) має свої особливості, відповідно до яких дата проведення транзакції не співпадає з датою списання коштів по проведеній транзакції. Схема здійснення розрахунків за допомогою ПК відбувається наступним чином.

За правилами та технологією платіжної системи VISA всі транзакції по картам VISA проходять в три етапи: Authorization, Clearing, Settlement. Ці три частини транзакції рознесені між собою в часі.

Authorization відбувається безпосередньо в момент коли держатель карти здійснює транзакцію і держателю карти видна лише ця частина транзакції. Під час Authorization відбувається процес блокування коштів клієнта на картковому рахунку в розмірі суми транзакції для того щоб клієнт не міг повторно скористатись цими коштами до моменту фінансового списання суми транзакції з карткового рахунку. Під час Authorization не відбувається фінансового списання коштів з карткового рахунку (кошти є заблокованими під авторизовану виплату до дати її фактичного здійснення).

Дві інші частини транзакції - Clearing та Settlement відбуваються на стороні банка-еквайра, платіжної системи і банка-емітента, і держателю карти ці дві частини транзакції не видні і більшість держателів навіть не знають про їх існування.

Clearing відбувається коли банк-еквайр направляє до банка-емітента через платіжну систему звіт про здійснену транзакцію для того щоб банк-емітент списав кошти в сумі транзакції з карткового рахунку держателя карти. Банк емітент отримавши цей звіт списує кошти з карткового рахунку держателя карти і тільки після цього транзакція яку здійснив держатель карти відображається у виписці по картковому рахунку. На цьому операція Clearing завершена.

Саме тому у виписці по картковому рахунку напроти кожної транзакції є дві дати: дата коли держатель карти здійснив транзакцію - частина Authorization і дата коли кошти списались по картковому рахунку - коли завершилась частина Clearing. Строки здійснення частини транзакції Clearing залежать від строку коли банк-еквайр надішле Звіт з транзакцією до банка-емітента, як правило це відбувається в строк від 2 до 8 днів від часу здійснення транзакції.

Settlement відбувається коли кошти з карткового рахунку клієнта списано і ці кошти банк-емітент направляє через систему банків-кореспондентів банку-еквайру, як відшкодування за товари/послуги які отримав держатель карти.

Саме тому, якщо рахунок блокується після етапу Authorization, то кошти заблоковані під вказані авторизовані транзакції в будь-якому випадку будуть списані з рахунку клієнта, оскільки по суті на момент блокування рахунку клієнтом блокується залишок коштів без врахування заблокованих під авторизовані виплати коштів.

Саме тому, з рахунку Позивачки кошти були списані після блокування рахунку, оскільки по суті вони списані по операціям, здійсненим ДО такого блокування.

По факту отримання заяви клієнта ОСОБА_2 про спірні транзакції відповідальними підрозділами Банку було ініційовано процедуру оскарження вказаних транзакцій згідно з Правилами МПС, а саме виставлено Chargeback (чарджбек)*. * Чарджбек (Chargeback) - процес оскарження банком операції по карті, здійсненої держателем карти в торговій точці (Інтернет-магазині). Найчастіше процедура ініціюється держателем картки. Процедура проводиться таким чином. Власник картки подає в Банк-Емітент відповідну заяву, в якій зазначає причину, по якій він оспорює операцію і долучає всі наявні по цій операції документи (чеки, рахунки, листування). Згідно Правил Міжнародних платіжних систем (Visa, Mastercard, далі - МПС) якщо заява держателя карти подана до Банку - Емітента відповідає одній із затверджених причин (кодів), за якими може бути подано зворотний платіж (чарджбек), Банк - Емітент відправляє зворотний платіж (чарджбек) через відповідну МПС для утримання цих коштів з Банку Еквайра. Після отримання чарджбеку МПС списує кошти з коррахунку Банку - Еквайра, переказує їх на рахунок Банка - Емітента та повідомляє про таке списання Банк - Еквайр.

Відповідно до Правил міжнародних платіжних систем «Visa Core Rules and Visa Product and Service Rules» (скріншот з Правил нижче) у подібних випадках Банк може оскаржити лише 35 спірних транзакцій списаних по одній картці по коду шахрайства, від дати проведення яких пройшло не більше 120 днів.

Саме тому, отримавши від Позивачки заяву на спірні транзакції в якій було заявлено 62 спірні трансакції, Банком у відповідності до Правил МПС було ініційовано процедуру чарджбек лише по 35 спірним транзакціям.

У результаті оскарження, кошти по 35 оскаржуваним операціям були списані МПС з Банку-еквайра та повернуті АТ «Райффайзен Банк» який в свою чергу і повернув їх на рахунок Позивачки, що підтверджується Випискою по рахунку Позивачки. В загальному підсумку на рахунок Позивачки було повернуто кошти у сумі 56 761,40 грн.

Крім того у відзиві зазначено, що Станом на дату виникнення спірних правовідносин відповідні правовідносини урегульовані Положенням про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів», затвердженим Постановою Правління НБУ від 29.07.2022 №164 (далі-Положення 164).

Згідно п.136 Положення 164 : Користувач зобов`язаний: 1) зберігати та використовувати платні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на законного права або повноважень;

Згідно п.140 Положення 164 : Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем.

До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом.

Враховуючи все вищевикладене, приймаючи до уваги, що всі спірні операції по ПК Позивачки були здійснені ДО її повідомлення Банку підстави для покладення на Банк відповідальності у вигляді повернення на рахунок списаних коштів - відсутні.

Позивач в судове засідання не з`явилася, представник позивача адвокат Мозгова О.А. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, та просила їх задовольнити, з урахуванням суми повернутих банком коштів та уточнених позовних вимог просила стягнути з відповідача на користь позивача грошові кошти у розмірі 38 899,17 грн.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову з мотивів, викладених у відзиві на позовну заяву.

Суд, заслухавши сторін, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є клієнтом Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» з 20 січня 2015 року.

Станом на 14 лютого 2023 року на ім`я позивача були відкрити наступні рахунки:

1. Картковий рахунок НОМЕР_5 (назва продукту: ЗП Райф_ RedZone) відкритий на підставі Угоди № PDV2-815379 від 20.01.2015 року, картка НОМЕР_4 .

2. Картковий рахунок НОМЕР_2 (назва продукту: Пенсійний_RedZone_3карт.група), відкритий на підставі Заяви № 0 про відкриття та ведення карткового рахунку від 24.07.2019 року, картка НОМЕР_1 .

3. Рахунок/IBAN НОМЕР_3 відкритий на підставі Заяви-Договору № СA15-RO-44653294 про вклад «Універсальний» від 12.02.2020 року.

4. Картковий рахунок НОМЕР_6 «є-Підтримка».

Із виписки по застосунку, вбачається три операції по переказу грошових коштів між рахунками ОСОБА_2 , які, як зазначає позивач, вона не здійснювала, а саме:

· 15.02.2023 о 14:32:25 з рахунку НОМЕР_3 на картку НОМЕР_1 (картковий рахунок НОМЕР_2 ) здійснено переказ суми 100 000,00 грн.

· 15.02.2023 о 14:35:24 з рахунку НОМЕР_3 на картку НОМЕР_1 (картковий рахунок НОМЕР_2 ) здійснено переказ суми 61 000,00 грн.

· 15.02.2023 о 14:51:08 з картки НОМЕР_4 (карткового рахунку НОМЕР_5 ) на картку НОМЕР_1 (картковий рахунок НОМЕР_2 ) здійснено переказ суми 17 000,00 грн. (а.с. 23).

Так, з документу «Заявки про супровід дебетних карт» за період з 12.02.2020 по 15.02.2023 від 21.02.2023 року вбачається, що карта № НОМЕР_1 (картковий рахунок НОМЕР_2 ) заблокована банком 15.02.2023 з 16:00:37 (а.с. 24).

З документу «Заявки про супровід дебетних карт» за період з 04.01.2019 по 15.02.2023 вбачається, що карта № НОМЕР_4 (картковий рахунок НОМЕР_5 ) заблокована банком 15.02.2023 з 16:00:21 (а.с. 25).

В Історії зазначено, що на рахунку позивача доступний баланс складає 93 596,64 грн., при цьому заблокована сума -97 223,09 грн.

Як вбачається з Історії по картковому рахунку НОМЕР_2 за період з 01.02.2023 по 21.02.2023 року у період з 15.02.2023 по 17.02.2023 року з рахунку ОСОБА_2 здійснено ряд операцій на загальну суму 97 243,59 грн.(а.с. 31-34).

Вказані обставини відповідачем АТ «Райффайзен Банк Аваль» не спростовувались, а тому у відповідності до ст. 82 ЦПК України доказуванню не підлягають.

Згідно відомості про повернення коштів по спірним транкзакціям ) за період 29.03.2023 року АТ «Райффайзен Банк Аваль» повернуто ОСОБА_2 грошові кошти за спірними транзакціями в загальному розмірі 56 761,40 грн. (а.с. 55).

21.04.2023 року банком повернуто ОСОБА_2 ще 1 583,02 грн. по 1 транкзакції, тобто загальна сума повернутих позивачу банком коштів складає 58 344,42 грн.

Стаття 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначає: споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника (пункт 22); продукція - це будь-які виріб (товар), робота чи послуга, що виготовляються, виконуються чи надаються для задоволення суспільних потреб (пункт 19); послугою є діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб (пункт 17); виконавець - це суб`єкт господарювання, який виконує роботи або надає послуги (пункт 3).

Аналіз наведених норм закону свідчить про те, що позивач ОСОБА_2 є споживачем фінансових послуг, а банк - їх виконавцем та несе відповідальність за неналежне надання цих послуг.

Згідно зі ст.1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його ж рахунка, банк повинен негайно, після виявлення порушення, зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до пунктів 136, 140, 143, розділу VIІ Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою Правління Національного банку України №164 від 29.07.2022 року, користувач зобов`язаний зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень.

Втратою платіжного інструменту є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за платіжним інструментом, неправомірне заволодіння та/або використання платіжного інструменту чи його реквізитів та/або індивідуальної облікової інформації;

Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем.

До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом.

Надавач платіжних послуг у разі виконання помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника, якщо власник рахунку/держатель невідкладно повідомив про платіжні операції з використанням платіжного інструменту, які ним не виконувалися, зобов`язаний негайно після виявлення помилки або після отримання повідомлення (залежно від того, що відбулося раніше) переказати за рахунок власних коштів суму платіжної операції на рахунок неналежного платника. Надавач платіжних послуг зобов`язаний також відшкодувати неналежному платнику суму утриманої/сплаченої неналежним платником комісійної винагороди за виконану помилкову платіжну операцію (за наявності такої комісійної винагороди).

Відповідно до пункту 144 Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою Правління Національного банку України №164 від 29.07.2022 року, надавач платіжних послуг повинен сприяти власнику рахунку/держателю в поверненні коштів за неналежною платіжною операцією з використанням платіжного інструменту шляхом негайного надання доступної йому інформації про таку операцію (без стягнення плати), уключаючи інформацію, отриману на його запит від надавача платіжних послуг, що обслуговує неналежного отримувача.

Надавач платіжних послуг, який обслуговує неналежного отримувача, для встановлення правомірності платіжної операції з використанням платіжного інструменту в разі опротестування неналежної платіжної операції власником рахунку та/або держателем та/або на вимогу емітента зобов`язаний після отримання відповідного повідомлення негайно заблокувати кошти в сумі неналежної платіжної операції на рахунку неналежного отримувача на строк до 30 календарних днів.

Згідно з п. 146 Положення власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Пунктом 147 Положення передбачено, що власник рахунку має право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг унаслідок помилкової, неналежної платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених законодавством України строків.

Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин.

Згідно з положеннями частини другої статті 614 ЦК України саме банк має довести відсутність своєї вини, а не перекладати це на клієнта банку, споживача послуг, що відповідає й вимогам Цивільно-процесуального кодексу України, які викладені вище.

Таким чином, провівши аналіз норм матеріального права в системному зв`язку із встановленими по справі фактичними обставинами, суд дійшов висновку, що відповідач не надав суду належних і допустимих доказів на спростування доводів позивача, не довів, що позивач, як володілець та користувач картки, своїми діями чи бездіяльністю сприяла у доступі до її карткового рахунку чи надала інформацію третім особам, що дало змогу ініціювати платіжні операції.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.6 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно положень ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

У постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року № 6-71цс15 зазначено, що відповідно до пунктів 6.7, 6.8 Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 30 квітня 2010 року №223, банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Верховний Суд у постановах від 14 лютого 2018 року у справі №127/23496/15-ц (касаційне провадження № 61 -3239св 18), від 20 червня 2018 року у справі №691/699/16-ц, (касаційне провадження №61 -16504св 18) вказану правову позицію підтримав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 як користувач карток своїми діями чи бездіяльністю не сприяла втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Списання грошових коштів з карткових рахунків ОСОБА_2 відбулося не за її розпорядженням і вона не повинна нести відповідальності за такі операції. Виявивши безпідставне списання (перекази, зняття) коштів, позивач повідомила про цей факт банк, у зв`язку з чим, банк повернув частину списаних коштів останній, тому суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимов в повному обсязі.

Згідно зі ст.4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою встановлена ставка 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 77, 78, 81,82, 89, 95, 247, 263, 264, 352, 354 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 - задовольнити.

Стягнути з Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» на користь ОСОБА_2 грошові кошти в розмірі 38 899 (тридцять вісім тисяч вісімсот дев`яносто дев`ять) гривень 17 копійок.

Стягнути з Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» на користь держави судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_7 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», , місцезнаходження: м. Київ, вул. Алмазова Генерала, 4-А.

Суддя: М. В. Богдан