Провадження № 2-о/712/259/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2023 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Романенко В.А.

за участю секретаря Мельник А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: територіальна громада м. Черкаси в особі Черкаської міської ради, про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Дон Віктор Олександрович, який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, посилаючись на те, що ОСОБА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 є спадкоємицею своєї двоюрідної тітки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , свідоцтво про смерть ОСОБА_2 немає змоги отримати в зв`язку з відсутністю підтвердження родинних зав`язків між заявницею та померлою.

За життя ОСОБА_2 набула право власності на частину житлового будинку АДРЕСА_2 після смерті її матері ОСОБА_3 . Інша частини будинку АДРЕСА_2 належить заявниці ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, зареєстрованого в реєстрі за № 1621. Вказане підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 18.05.2022 року.

В даний час виникає необхідність встановлення факту родинних відносин між заявницею ОСОБА_1 та померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , для реалізації заявницею своїх прав на спадщину.

Як вбачається зі свідоцтва про народження заявниці НОМЕР_1 , виданого 20.03.1992 року, її батьком був ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Батьками ОСОБА_4 були ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_2 , виданим 14.11.1968 року.

Крім того, наскільки відомо заявниці ОСОБА_1 , в актовому записі про народження ОСОБА_4 його мати зазначена як ОСОБА_6 . Отримати копію актового запису не вдалося, на адвокатський запит відділ ДРАЦС у м. Черкаси повідомив, що копію актового запису можливо отримати лише за ухвалою суду.

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_2 НОМЕР_3 її батьками були ОСОБА_7 та ОСОБА_3 .

Наскільки відомо заявниці ОСОБА_1 , ОСОБА_7 та ОСОБА_3 уклали шлюб 23 листопада 1957 року, дошлюбне прізвище нареченої « ОСОБА_8 ».

17 листопада 1948 року уклали шлюб ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , прізвище нареченої після реєстрації шлюбу « ОСОБА_8 ».

Тобто, мати ОСОБА_2 ОСОБА_3 мала дівоче прізвище « ОСОБА_11 ».

Отримати копії актових записів не вдалося, на адвокатський запит відділ ДРАЦС у м. Черкаси та Черкаський відділ ДРАЦС у Черкаському районі повідомили, що копію актового запису можливо отримати лише за ухвалою суду.

Мати ОСОБА_4 - ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_5 та мати ОСОБА_2 - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_6 були рідними сестрами.

Таким чином, батько заявниці ОСОБА_1 ОСОБА_4 та померла ІНФОРМАЦІЯ_7 спадкодавиця ОСОБА_2 за життя були двоюрідні брат та сестра.

Родинні відносини сестер ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , які мали дівоче прізвище « ОСОБА_11 » підтверджуються копіями актових записів про народження наданих Державним архівом Черкаської області на адвокатський запит № 4 від 20.03.2023 року.

У книзі реєстрації актів про народження по с. Василиця Черкаського району Шевченківської округи (нині м. Черкаси Черкаської області) є такі відомості:

ПІП народженої: « ОСОБА_10 », дата народження ІНФОРМАЦІЯ_8 , актовий запис № 15 складено 01 липня 1930 року.

Батьки: батько - ОСОБА_12 51 рік,

мати - ОСОБА_13 - 49 років.

У книзі реєстрації актів про народження по с. Василиця Черкаського району Київської області (нині м. Черкаси Черкаської області) є такі відомості:

ПІП народженої «Стрижак Валентіна», ІНФОРМАЦІЯ_9 , актовий запис № 42 складено 23 грудня 1936 року.

Батьки: батько ОСОБА_12 58 років, українець

мати: ОСОБА_14 46 років, українка.

З огляду на вище викладені обставини, заявниця ОСОБА_1 вимушена звернутися до суду, оскільки іншим позасудовим шляхом факт родинних відносин встановити неможливо.

Просить встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , є племінницею ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_11 .

Представник заявника в судове засідання не з`явився, скерував до суду заяву про розгляд справи без його участі. Заяву підтримує в повному обсязі та просить її задовольнити.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, скерував до суд заяву про розгляд заяви про встановлення факту родинних відносин без участі їхнього представника.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

За правилами статей 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За змістом ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Згідно зі статтею 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» №14 від 18 грудня 2009 року передбачено, що рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права. У зв`язку з цим суди повинні неухильно додержувати вимог про законність і обґрунтованість рішення у цивільній справі (частина перша статті 263 ЦПК).

Відповідно до положень ч. 1, п.п. 1, 3, 7, 10 ч. 2 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; припинення дії, яка порушує право; припинення правовідношення. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має права на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 є спадкоємицею своєї двоюрідної тітки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , свідоцтво про смерть ОСОБА_2 немає змоги отримати в зв`язку з відсутністю підтвердження родинних зав`язків між заявницею та померлою.

За життя ОСОБА_2 набула право власності на частину житлового будинку АДРЕСА_2 після смерті її матері ОСОБА_3 . Інша частини будинку АДРЕСА_2 належить заявниці ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, зареєстрованого в реєстрі за № 1621. Вказане підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 18.05.2022 року.

В даний час виникає необхідність встановлення факту родинних відносин між заявницею ОСОБА_1 та померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , для реалізації заявницею своїх прав на спадщину.

Як вбачається зі свідоцтва про народження заявниці НОМЕР_1 , виданого 20.03.1992 року, її батьком був ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Батьками ОСОБА_4 були ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_2 , виданим 14.11.1968 року.

В актовому записі про народження ОСОБА_4 його мати зазначена як ОСОБА_6 , що підтверджується копією запису акту про народження № 949 від 14.06.1966 року.

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_2 НОМЕР_3 її батьками були ОСОБА_7 та ОСОБА_3 .

ОСОБА_7 та ОСОБА_3 уклали шлюб 23 листопада 1957 року, дошлюбне прізвище нареченої « ОСОБА_8 », що підтверджується копією запису акту про шлюб № 947 від 23.11.1957 року.

17 листопада 1948 року уклали шлюб ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , прізвище нареченої після реєстрації шлюбу « ОСОБА_8 », що підтверджується копією запису акту про шлюб № 40 від 17.11.1948 року.

Таким чином, мати ОСОБА_2 ОСОБА_3 мала дівоче прізвище « ОСОБА_11 ».

Мати ОСОБА_4 - ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_5 та мати ОСОБА_2 - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_6 були рідними сестрами.

Таким чином, батько заявниці ОСОБА_1 ОСОБА_4 та померла ІНФОРМАЦІЯ_7 спадкодавиця ОСОБА_2 за життя були двоюрідні брат та сестра.

Родинні відносини сестер ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , які мали дівоче прізвище « ОСОБА_11 » підтверджуються копіями актових записів про народження наданих Державним архівом Черкаської області на адвокатський запит № 4 від 20.03.2023 року.

У книзі реєстрації актів про народження по с. Василиця Черкаського району Шевченківської округи (нині м. Черкаси Черкаської області) є такі відомості:

ПІП народженої: « ОСОБА_10 », дата народження ІНФОРМАЦІЯ_8 , актовий запис № 15 складено 01 липня 1930 року.

Батьки: батько - ОСОБА_12 51 рік,

мати - ОСОБА_13 - 49 років.

У книзі реєстрації актів про народження по с. Василиця Черкаського району Київської області (нині м. Черкаси Черкаської області) є такі відомості:

ПІП народженої «Стрижак Валентіна», ІНФОРМАЦІЯ_9 , актовий запис № 42 складено 23 грудня 1936 року.

Батьки: батько ОСОБА_12 58 років, українець

мати: ОСОБА_14 46 років, українка.

Заявниця ОСОБА_1 вимушена звернутися до суду, оскільки іншим позасудовим шляхом факт родинних відносин встановити неможливо.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 5 «Про судову практику про справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Відповідно до пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31 березня 1995 року, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтею 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що заява підлягає до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 19, 78-81, 89, 141, 263-265, 315, 352, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: територіальна громада м. Черкаси в особі Черкаської міської ради, про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, задоволити.

Встановити юридичний факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , є племінницею ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_11 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий: В.А. Романенко