У Х В А Л А

"21" листопада 2023 р.

м. Київ

справа № 755/18004/23

провадження № 6/755/1578/23

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., вивчивши матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Дебт Форс», заінтересовані особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», приватний виконавець Клітченко Оксана Анатоліївна, ОСОБА_1 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Кампсіс Фінанс», про заміну сторони стягувача,

УСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Дебт Форс», заінтересовані особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», приватний виконавець Клітченко Оксана Анатоліївна, ОСОБА_1 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Кампсіс Фінанс», про заміну сторони стягувача.

Підсудністю у цивільному судочинстві визначено розмежування компетенції між окремими ланками судової системи і між судами однієї ланки щодо розгляду і вирішення підвідомчих їм цивільних справ.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 446 ЦПК України, процесуальні питання, пов`язані з виконанням рішень інших органів (посадових осіб), вирішуються судом за місцем виконання відповідного рішення.

Згідно положень п. 3 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про виконавче провадження», відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню рішення на підставі таких виконавчих документів: 3) виконавчих написів нотаріусів.

За змістом ст. 24 ЗУ «Про виконавче провадження», яка має назву «Місце виконання рішення», виконавчі дії провадяться державним виконавцем за місцем проживання, перебування, роботи боржника або за місцезнаходженням його майна. Виконавчі дії у виконавчих провадженнях, відкритих приватним виконавцем у виконавчому окрузі, можуть вчинятися ним на всій території України.

Отже, законодавець пов`язує місце виконання рішення не з місцем знаходження кабінету/офісу приватного виконавця, а з місцем вчинення виконавчих дій.

Визначення змісту категорії місця виконання рішення наведене у статті 24 Закону України «Про виконавче провадження». За правилами частин першої та другої наведеної статті виконавчі дії провадяться державним виконавцем за місцем проживання, перебування, роботи боржника або за місцезнаходженням його майна. Право вибору місця відкриття виконавчого провадження між кількома органами державної виконавчої служби, що можуть вчиняти виконавчі дії щодо виконання рішення на території, на яку поширюються їхні функції, належить стягувачу. Приватний виконавець приймає до виконання виконавчі документи за місцем проживання, перебування боржника-фізичної особи, за місцезнаходженням боржника-юридичної особи або за місцезнаходженням майна боржника. Виконавчі дії у виконавчих провадженнях, відкритих приватним виконавцем у виконавчому окрузі, можуть вчинятися ним на всій території України.

Верховний Суд у постанові від 29 жовтня 2020 року у справі № 263/14171/19 зауважив, що «Виходячи зі змісту статті 24 Закону України «Про виконавче провадження», що місцем виконання судового рішення є місце провадження виконавчих дій з його примусового виконання. Такі виконавчі дії провадяться за місцем проживання боржника, місцем його перебування, роботи або за місцем знаходження його майна. Отже, місце виконання рішення та місце прийняття до виконання виконавчих документів уповноваженим виконавцем можуть не співпадати та є відмінними правовими категоріями.

Із матеріалів заяви вбачається, що місцем зареєстрованого проживання боржника за виконавчим написом нотаріуса є: АДРЕСА_1 , що належить до юрисдикції Херсонського міського суду Херсонської області.

Таким чином, місцем вчинення виконавчих дій є місце зареєстрованого проживання боржника за адресою: АДРЕСА_1 , що відповідає правовому висновку Верховного Суду у постанові від 29 жовтня 2020 року у справі № 263/14171/19.

При цьому, в матеріалах справи відсутні будь-які постанови приватного виконавця із зазначенням нерухомого майна, органів і установ, їх адреси у Дніпровському районі м. Києва, щодо яких виконавцем вчиняються виконавчі дії, що унеможливлює належне визначення судом питання про вчинення відповідних виконавчих дій на території саме Дніпровського району м. Києва, тобто чи знаходяться на території Дніпровського району м. Києва відповідні органи або установи, та чи наявне на території Дніпровського району м. Києва майно (грошові кошти) боржника, відносно якого приватним виконавцем можливо вчинити виконавчі дії.

За таких обставин відсутні підстави вважати, що на території Дніпровського району м. Києва здійснюються будь-які виконавчі дії, тому справа є підсудною Херсонському міському суду Херсонської області (73000, м. Херсон, вул. Маяковського, 6/29).

Відповідно до ч. 1 ст. 31 Цивільного процесуального кодексу України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана. (ст. 32 Цивільного процесуального кодексу України)

З огляду на викладене, дана справа не підсудна Дніпровському районному суду міста Києва, оскільки підсудна Херсонському міському суду Херсонської області, до територіальної юрисдикції якого належить розгляд вищезазначеної заяви.

Разом з тим, за даними Укрпошти, заборонено поштове направлення кореспонденції в місця проведення бойових дій, зокрема, в Херсонську область.

Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 року № 2102-ІХ, у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року, який продовжено подальшими Указами Президента України.

Відповідно до Указу Президента України № 64, у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41 - 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Згідно даних офіційного сайту Херсонського міського суду Херсонської області останній функціонує з 01 червня 2023 року, суддями суду відправляється правосуддя, підсудність справ вказаного суду не змінено Розпорядженням Голови Верховного Суду та роз`яснено, що на період дії воєнного стану Херсонський міський суд Херсонської області рекомендує громадянам та учасникам судових процесів:

- з метою подачі документів використовувати: офіційну електронну адресу суду: ; особистий кабінет в підсистемі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» (https://id.court.gov.ua);

- подавати заяви про проведення судових засідань в режимі відеоконференцзв`язку поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Таким чином, оскільки досліджувана заява про заміну стягувача не підсудна Дніпровському районному суду м. Києва, а суд позбавлено можливості фактичної передачі справи до Херсонського міського суду Херсонської області, який функціонує та відправляє правосуддя, дана заява підлягає поверненню заявнику для звернення до Херсонського міського суду Херсонської області за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд».

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 23, 27, 28, 31, 260, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Дебт Форс», заінтересовані особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», приватний виконавець Клітченко Оксана Анатоліївна, ОСОБА_1 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Кампсіс Фінанс», про заміну сторони стягувача, - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику його право звернення із заявою до Херсонського міського суду Херсонської області за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд».

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Заявник має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали суду.

Суддя: В.І. Галаган