Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/3208/23
Провадження № 2/376/1346/2023
У Х В А Л А

про залдишення позовної заяви без руху

"24" жовтня 2023 р. суддя Сквирського районного суду Київської області Батовріна І.Г., розглянувши позовну заву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним, визнання житлового будинку спільним сумісним майном подружжя та визнання права власності на частину житлового будинку,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом в якому просить визнати недійсним договір дарування житлового будинку АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 від 08.04.2021р., посвідчений державним нотаріусом Сквирської районної державної нотаріальної контори Київської області, Старовит-Сидорянською І.В., реєстр. № 2-371, встановити факт, що житловий будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 112,5 кв.м., житловою площею 45,3 кв.м. з господарськими будівлями та спорудами набутий у власність подружжям ОСОБА_1 та ОСОБА_2 шляхом купівлі у ОСОБА_3 є спільною сумісною власністю подружжя та визнати за ним право власності на частину житлового будинку АДРЕСА_1 , звільнити від сплати судового збору, як інваліда 2 групи.

Відповідно до п.5 ч.3 ст. 175, ч.5 ст.177 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При вирішенні питання про відкриття провадження в справі з`ясовано, що позовна заява не відповідає вимогам п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, а саме в позовній заяві відсутні відомості щодо викладу обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, позовна заява не містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, зокрема до позову не додано правовстановлюючих документів на спірний будинок, не зазначено чим підтверджується придбання спірного майна, що є предметом даного спору під час перебування у зареєстрованому шлюбі, також не зазначено, чим підтверджується спільна участь подружжя коштами або працею в набутті спірного майна та не надані відповідні письмові докази на підтвердження придбання спільного майна, тощо.

Згідно з вимогами ст. 69 Сімейного Кодексу України, дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п.п. 22-24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» вирішуючи спори між подружжям про майно, необхідно встановити обсяг спільно нажитого майна, наявного на час припинення спільного ведення господарства, з`ясувати джерело і час його придбання. Поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленими статтями 69-72 Сімейного Кодексу України та ст. 372 ЦК України. До складу майна, що підлягає поділу включається загальне майно подружжя, наявне у нього на час розгляду справи, та те, що знаходиться у третіх осіб (ч. 4 ст. 65 СК).

Вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Враховуючи, що предметом даного спору є вимоги щодо поділу майна, ціна позову повинна бути визначена, виходячи з дійсної вартістю майна у відповідності до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем не додано звіт про оцінку спірного майна заявленого станом на день звернення до суду з позовом.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом ч. 4 ст. 175 ЦПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Проте в порушення зазначеної норми позивачем не додано документу що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, натомість посилаючись на довідку МСЕК Серії АВ № 1060311, з якої вбачається, що інвалідність встановлена на строк до 01.07.2023 р., просить звільнити його від сплати судового збору.

Суд, також зауважує, що відповідно до части 1 статті 136 ЦПК України, ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Отже, позивачу необхідно надати правовстановлюючі документи на спірний будинок (Витяг з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна станом на теперішній час), зазначити придбане у шлюбі майно, вказати, чим підтверджується придбання майна, що є предметом даного спору під час перебування у зареєстрованому шлюбі, а також зазначити, чим підтверджується спільна участь подружжя коштами або працею в набутті спірного майна та надати відповідні письмові докази на підтвердження придбання спільного майна, надати звіт про оцінку майна, квитанцію про сплату судового збору, або докази про звільнення від сплати судового збору.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України, до позовної заяви додаються письмові докази в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, копії додатків які були подані позивачем разом з позовною заявою, не завірені належним чином.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачем ухвали.

За даних обставин, позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу необхідно надати строк для виправлення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст. 175, 185 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним, визнання житлового будинку спільним сумісним майном подружжя та визнання права власності на частину житлового будинку - залишити без руху.

Для усунення вказаних недоліків надати позивачу строк до п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, в іншому випадку позовну заяву буде повернуто.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя І.Г. Батовріна