Справа № 352/2570/23
У Х В А Л А

Іменем України

04 грудня 2023 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Виконавчий комітет Івано-Франківської міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИЛА:

Заявниця, ОСОБА_1 звернулася до Тисменицького районного суду Івано-Франківської області в порядку окремого провадження із заявою, в якій просить суд встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 із спадкодавцем ОСОБА_2 на час відкриття спадщини, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Тисменицького районного суду Івано-Франківської області від 26 жовтня 2023 року цивільну справу № 352/2570/23 передано за підсудністю до Деснянського районного суду міста Києва.

Порядок розгляду судом справ окремого провадження визначено нормами розділу IV ЦПК України.

Відповідно до положень частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом (частина третя статті 294 ЦПК України).

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту перебування фізичної особи на утриманні.

За приписами ч. 1 ст. 318 ЦК України у заяві повинно бути зазначено:

1) який факт заявник просить встановити та з якою метою;

2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт;

3) докази, що підтверджують факт.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 зазначено, що:

«у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, зазначений у статті 315 ЦПК України, не є вичерпним.

При вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність. Оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу».

Щодо мети встановлення факту

Судом встановлено, що звертаючись до суду із заявою в порядку окремого провадження з посиланням на статтю 315 ЦПК України, заявниця зазначає, що встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем, має для неї юридичне значення, оскільки від встановлення цього факту безпосередньо породжуються юридичні наслідки, від яких залежить вирішення питання щодо оформлення її спадкових прав.

Заявниця вказує, що рішенням Тисменицького районного суду від 09 грудня 2013 року визнано за нею право власності в порядку спадкування за заповітом на 1/2 частину будинковолодіння АДРЕСА_1 , після смерті померлого ОСОБА_2 .

11.09.2023 ОСОБА_1 звернулась до нотаріуса про оформлення свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , земельної ділянки, на якій розташований успадкований житловий будинок, яка необхідна для його обслуговування.

Однак заявниця не зазначає, чи заводилась спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та чи є інші спадкоємці, а також у зв`язку з чим під час спадкування нею 1/2 частини будинковолодіння спадкодавця заявницею не була успадкована земельна ділянка, на якій розташований житловий будинок.

Крім того, заявниця не надає відомостей на підставі чого ОСОБА_2 належала земельна ділянки, на якій розташований житловий будинок, який кадастровий номер та площа вказаної земельної ділянки.

ОСОБА_1 чітко не сформульована мета встановлення факту постійного проживання із спадкоємцем ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки заявниця прийняла спадщину після смерті ОСОБА_2 , на підтвердження чого надала рішення Тисменицького районного суду від 09 грудня 2013 року.

Відсутність вказаних вище відомостей позбавляє суд можливості зробити висновок щодо наявності чи відсутності спору про право та з`ясувати питання, за якими саме правилами має розглядатися справа - в порядку окремого чи позовного провадження.

Щодо заінтересованої особи

Сторонами у справах окремого провадження є заявники, заінтересовані особи, які є спеціальними суб`єктами цього виду провадження. При визначенні кола заінтересованих осіб у встановленні факту слід враховувати їх юридичний інтерес, зокрема: взаємовідносини із заявником залежать від мети спору, що підлягає встановленню, і можуть вплинути на їх права та обов`язки; організації та установи, у яких заявник буде реалізовувати рішення про встановлення факту.

Заінтересовані особи беруть участь у справах цієї категорії з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави.

Правильність встановлення заінтересованої особи залежить від визначення мети, для якої особі необхідно встановити той чи інший юридичний факт.

Заявницею не зазначено підстав, з яких визначено заінтересованою особою Виконавчий комітет Івано-Франківської міської ради.

Щодо інших даних, не вказаних у заяві

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

У заяві про встановлення факту, що має юридичне значення не надано відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у заявниці та заінтересованої особи.

З огляду на зазначене, заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на усунення вищевказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 175, 177, 185, 260, 261, 315, 353 ЦПК України,

УХВАЛИЛА:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Виконавчий комітет Івано-Франківської міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

На виконання ухвали суду заявнику подати відповідну заяву через канцелярію суду або направити засобами поштового зв`язку протягом визначеного строку.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана в день її постановлення.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак