Справа № 127/4544/22
Провадження № 22-ц/801/2196/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції Романюк Л. Ф.
Доповідач:Голота Л. О.
УХВАЛА

13 грудня 2023 рокуСправа № 127/4544/22м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Голоти Л. О. (суддя доповідач),

суддів Копаничук С. Г., Рибчинського В. П.,

за участю секретаря судового засідання Різник Д. С.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 клопотання ОСОБА_1 , який діє в інтересах фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , про призначення судової почеркознавчої експертизи по справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

17.02.2023 року фізична особа-підприємець ОСОБА_2 (далі ФОП ОСОБА_2 ) звернувся до суду з позовом (вх. 12865) до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу від 19.03.2021 року. У позові позивач просив : стягнути з ОСОБА_3 на його користь заборгованість у розмірі 100001,71 грн., а також пеню за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання у розмірі 13652,19 грн., інфляційних збитків у розмірі 5730,6 грн. та 3 % за користування грошовими коштами у розмірі 25397,51 грн..

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 12.09.2023 року в задоволенні позову відмовлено. Судові витрати залишено за позивачем /а. с. 126-127/.

Додатковим рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 04.10.2023 року задоволено заяву представника відповідача про розподіл судових витрат. Стягнуто з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 10000 гривень витрат на правничу допомогу /а. с. 145-146/.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 , який діє в інтересах ФОП ОСОБА_2 , подано апеляційну скаргу (вх. № 8721 від 20.10.2023 року), в якій, з урахуванням уточненої апеляційної скарги /а. с. 169-172/, посилаючись на невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, неповноту з`ясування обставин справи, неправильне застосування норм матеріального та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги.

05.12.2023 року до Вінницького апеляційного суду надійшло клопотання (вх № 10336) ОСОБА_1 , який діє в інтересах ФОП ОСОБА_2 , про призначення судової почеркознавчої експертизи для підтвердження підписання видаткової накладної № б/н від 19.03.2021 року відповідачем. Проведення експертизи представник позивача просить доручити експертам Національного наукового центру «Інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. М. С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України. На вирішення експертів просив поставити наступні питання: 1.Чи виконано підпис у графі «Отримав» у видатковій накладній № б/н від 19.03.2021 року ОСОБА_3 ?; 2. Чи виконаний текст «Товар отримав, претензій до якості не маю» та « ОСОБА_3 » і поряд підпис у видатковій накладній № б/н від 19.03.2021 року ОСОБА_3 ?.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 підтримав заявлене клопотання, просив його задовольнити. Надав суду апеляційної інстанції оригінал видаткової накладної № б/н від 19.03.2021 року та договір купівлі-продажу від 19.03.2021 року, укладений між ФОП ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Суду пояснив, що мав дані докази і на час вирішення справи у суді першої інстанції, однак через те, що приймав участь у судових засіданнях з використанням системи відеоконференцзв`язку не мав можливості надати оригінали документів. Саме з ціллю подати оригінали документів він і прибув у судове засідання 12.09.2023 року, однак суд завершив розгляд справи без дослідження даних доказів. Оскільки з клієнтом вони знаходяться у різних містах (м. Полтава, м. Харків) і зв`язок був поганий, на час подання апеляційної скарги не подавав клопотання про призначення експертизи, оскільки не знав позиції клієнта щодо можливості її оплати. Тому просить визнати поважними причини пропуску строку подання клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи та задовольнити клопотання.

Представник відповідача Корнійчук С. А. заперечував проти заявленого клопотання, просив залишити його без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників справи, розглянувши заявлене клопотання, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про його часткове задоволення з таких підстав.

Відповідно до пункту 1, 2 частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з статтею 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи;3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Жук проти України" (Заява № 45783/05) від 21.10.2010р. (пункт 25) Суд нагадує, що принцип процесуальної рівності сторін, один із елементів більш широкої концепції справедливого судового розгляду, вимагає, щоб кожній стороні надавалась розумна можливість представляти свою позицію за таких обставин, які не ставлять цю сторону в суттєво невигідне становище по відношенню до протилежної сторони.

Відповідно до частини третьої статті 367 ЦПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 квітня 2021 року в справі № 279/11692/15-ц (провадження № 61-1233св19) зазначено, що вирішуючи питання щодо дослідження доказів, які без поважних причин не подавалися до суду першої інстанції, апеляційний суд повинен врахувати як вимоги частини першої статті 44 ЦПК України щодо зобов`язання особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої права та виконувати процесуальні обов`язки, так і виключне значення цих доказів для правильного вирішення справи. Про прийняття та дослідження нових доказів, як і відмову у їх прийнятті, апеляційний суд зобов`язаний мотивувати свій висновок в ухвалі при обговоренні заявленого клопотання або в ухваленому судовому рішенні.

Для приватного права апріорі властивою є така засада як розумність.

Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі № 554/4741/19, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року у справі № 520/1185/16-ц, постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20).

Основною засадою (принципом) цивільного судочинства є, зокрема, диспозитивність (пункт 5 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частина друга статті 12 ЦПК України).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (частина перша статті 367 ЦПК України).

Суд апеляційної інстанції враховує те, що в ухвалі про витребування доказів, яка була оголошена судом першої інстанції 12.12.2022 року не зазначено строк до якого позивачу та його представнику потрібно надати оригінал видаткової накладної № б/н від 19.03.2021 року. Також у справі відсутні докази отримання копії цієї ухвали позивачем та його представником, роз`яснення позивачу наслідків невиконання вимог ухвали суду від 12.12.2022 року про витребування доказів (частина десята статті 84 ЦПК України), а також наслідків ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів (стаття 109 ЦПК України).

При цьому, в апеляційній скарзі вказується на те, що представник позивача у судових засіданнях зазначав, що має можливість надати оригінал видаткової накладної № б/н від 19.03.2021 року, однак не було можливості цього зробити через перенесення судових засідань по справі та проведення засідання в режимі відеоконференції. 12.09.2023 року в судовому засіданні представник позивача зазначив суду про наявність у нього оригіналу видаткової накладної № б/н від 19.03.2021 року, однак міський суд не прийняв даний доказ та відмовив в позові.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона (див. пункт 21 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти і об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Всебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

З огляду на зазначене, для повного, всебічного та об`єктивного розгляду обставин цивільної справи необхідно призначити у ній судову почеркознавчу експертизу.

Відповідно до пункту 1.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень від 08.10.1998 року № 53/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 3.111998 року за № 705/3145, почеркознавча експертиза є підвидом криміналістичної експертизи, яка згідно з положеннями частини третьої статті 7 Закону України «Про судову експертизу» здійснюється виключно державними спеціалізованими установами.

До державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України (частина друга статті 7 Закону України «Про судову експертизу»).

При цьому, визначаючи експертну установу суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Згідно із частиною третьою статті 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Суд апеляційної інстанції, враховуючи, що заявником не наведено у клопотанні обставин, що зумовлюють неможливість або недоцільність проведення експертизи в установі за зоною обслуговування (м. Вінниця), а доводи про меншу кваліфікацію експертів м. Вінниці є безпідставним, з метою забезпечення дотримання "розумних строків" розгляду справи, дійшов висновку про доручення проведення судової почеркознавчої експертизи експертам Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України (21021, м.Вінниця, вул. В. Порика, 8), оскільки зазначена експертна установа територіально знаходиться ближче, аніж Національний науковий центр «Інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. М. С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України, який знаходиться в м. Харкові.

Підставою для призначення експертизи є клопотання представника позивача ОСОБА_1 ..

Об`єктом дослідження є підпис та рукопис відповідача ОСОБА_3 ..

Об`єкт, що підлягає дослідженню:

-оригінал видаткової накладної № б/н від 19.03.2021 року.

Також експертам надаються умовно-вільні та експериментальні зразки підпису ОСОБА_3 на 25 арк., які відібрані судом першої інстанції /а. с. 100/.

Також слід врахувати при проведенні експертизи зразки підпису та почерку ОСОБА_3 наявні в матеріалах справи /а. с. 35 заява ОСОБА_3 та його підпис/, а також наданий в суді апеляційної інстанції оригінал договору купівлі-продажу від 19.03.2021 року, укладений між ФОП ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ..

У разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні (стаття 109 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись статтями 103-105, 113, 252, 253, 298, 381, 389, 390 ЦПК України, суд апеляційної інстанції, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання ОСОБА_1 , який діє в інтересах фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , про призначення судової почеркознавчої експертизи у даній справі задовольнити частково.

Призначити у справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості судову почеркознавчу експертизу.

На вирішення експертів поставити наступні питання:

1. Чи виконано підпис у графі «Отримав» у видатковій накладній № б/н від 19.03.2021 року ОСОБА_3 ?;

2. Чи виконаний текст «Товар отримав, претензій до якості не маю» та « ОСОБА_3 » і поряд підпис у видатковій накладній № б/н від 19.03.2021 року ОСОБА_3 ?.

Проведення експертизи доручити судовим експертам Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України (21021, м.Вінниця, вул. В. Порика, 8).

Надати експертам матеріали цивільної справи № 127/4544/22 та оригінал видаткової накладної № б/н від 19.03.2021 року, умовно-вільні та експериментальні зразки підпису ОСОБА_3 на 25 арк.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за статями 384, 385 КК України за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Експертизу провести в тридцятиденний строк з моменту отримання ухвали суду.

Витрати за проведення судової почеркознавчої експертизи покласти на фізичну особу-підприємця ОСОБА_2 .

Провадження у справі зупинити до отримання висновку експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та підлягає оскарженню в частині зупинення провадження в касаційному порядку до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. О. Голота

Судді: С. Г. Копаничук

В. П. Рибчинський

Повний текст ухвали складено 13.12.2023 року.