Справа № 2-3680/11
Провадження № 2-зз/932/35/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2023 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого - судді Кудрявцевої Т.О.

при секретарі Рошошка Є.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 2-3680/11, -

В С Т А Н О В И В:

26.10.2023 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 2-3680/11, а саме арешту на квартиру АДРЕСА_1 , накладених ухвалою суду від 15.12.2011 року. Клопотання обгрунтоване тим, що 15.12.2011 року ухвалою суду було накладено арешт на вказану квартиру , відповідно до цієї ухвали заходи забезпечення позову вживаються до вирішення судом цього спору по суті. 29.12.2016 року по справі було винесено рішення, але рішення не містить скасування заходів забезпечення позову, тому заходи забезпечення позову повинні бути скасовані, оскільки продовжують діяти протягом семи років після винесення судового рішення, а сам арешт було накладено 12 років тому.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 26.10.2023 року для розгляду даного клопотання визначена суддя Кудрявцева Т.О., яке нею отримано 02.11.2023 року.

В судове засідання учасники справи не з`явились, відповідно до змісту ст. 158 ЦПК України судове засідання по розгляду клопотання проводиться у відсутності учасників справи та у відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши клопотання, ознайомившись з матеріалами цивільної справи № 2-3680/11, суд дійшов наступного висновку.

З матеріалів цивільної справи № 2-3680/11 вбачається, що заочним рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 29.12.2016 року, ухваленим у даній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання частково недійсним правочину, витребування майна та зобов`язання його повернути, позовні вимоги позивачів задоволені частково, поновлено позивачам строк для звернення до суду із даним позовом, визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 16.07.1998 року, укладений між ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , що діяла за себе та як опікун неповнолітніх ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , та ОСОБА_7 , посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Якубою О.А. та зареєстрований в реєстрі за № 7245, в частині продажу частки квартири, яка належала на праві власності ОСОБА_3 , 1989 р.н., та в частині частини квартири, яка належала на праві власності ОСОБА_2 , 1985 р.н.; витребувано у ОСОБА_4 та зобов`язано його повернути ОСОБА_2 належну йому частку квартири АДРЕСА_1 ; витребувано у ОСОБА_4 та зобов`язано його повернути ОСОБА_3 належну йому частку квартири АДРЕСА_1 ; вирішено питання про розподіл судових витрат.

Також, з матеріалів даної цивільної справи вбачається, що ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 15.12.2011 року за заявою позивачів заявлений ними позов був забезпечений шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 . В ухвалі зазначено, що заходи забезпечення позову вжито до вирішення судом даного спору по суті.

Відповідно до ч. 3 ст. 151 ЦПК України (в редакції на час постановлення ухвали про забезпечення позову) забезпечення позову допускається у будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Згідно до п.1 ч. 1 ст. 152 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб. Відповідно до ч. З цієї статті види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч.1, 4, 5 ст. 158 ЦПК України, в редакції на час розгляду даного клопотання, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена.

Частиною 7 ст. 158 ЦПК України передбачено, що у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Відповідно до частин 9, 10 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Виходячи зі змісту вищенаведених вимог законодавства, забезпечення позову слід розуміти як вжиття судом заходів для охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання прийнятого за його позовом позитивного рішення, у зв`язку з чим скасування цих заходів судом може мати місце у разі виконання судового рішення або відмови у задоволенні вимог позивача.

В силу приписів частини 1 статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Сторонами у цивільному процесі є позивач та відповідач (частина 1 статті 48 ЦПК України).

Виходячи із змісту ч.4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до роз`яснення, викладеного у п.9 Постанови Пленуму ВССУ №5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Верховний Суд у постанові від 20.01.2020 у справі № 753/12741/17 також зазначив, що із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У рішенні суду про визнання права власності на майно і про зняття з нього арешту суд зазначає про скасування заходів забезпечення позову, які оскаржуються.

Крім того, аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.04.2020 у справі № 607/15533/17.

Зважаючи на вищенаведені роз`яснення законодавства, суд вважає, що клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у даній цивільній справі задоволенню не підлягає, оскільки з урахуванням уточнення позивачами позовних вимог, ОСОБА_1 не є особою, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, та не є учасником даної цивільної справи, відповідно до матеріалів справи учасниками справи є: позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , відповідачем є ОСОБА_4 , тому для нього визначений інший порядок скасування арешту, про який зазначено у вищенаведених постановах Верховного Суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 150, 158, 260, ч.4 ст. 263 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 2-3680/11 - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Т.О. Кудрявцева