ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/9196/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" грудня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Шаповалова К.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно та виселення,

ВСТАНОВИВ:

13 листопада 2023 року позивач звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із вказаним позовом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 листопада 2023 року цивільну справу передано судді Шаповаловій К.В. Фактично матеріали справи передано судді 20 листопада 2023 року.

Ухвалою суду від 24 листопада 2023 року позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

4 грудня 2023 року до суду від позивачки через підсистему «Електронний суд» надійшла заява про усунення недоліків.

У період з 4 по 8 грудня 2023 року суддя перебувала у відрядженні відповідно до наказу від 29 листопада 2023 року.

Вивчивши подану позовну заяву та заяву про усунення недоліків, суд приходить до висновку, що вимоги ухвали суду від 24 листопада 2023 року позивачем виконанні не в повному обсязі, тобто недоліки не усунуті.

Так, на виконання вимог ухвали суду позивач надав суду квитанцію про сплату судового збору у максимальному розмірі, визначеному ЗУ «Про судовий збір» станом на 1 січня 2023 року за вимогу майнового характеру, з урахуванням квитанції про сплату судового збору, долученої до позовної заяви, а також надано суду інформацію щодо причин неможливості зазначення ціни позову та проведення оцінки майна, через «захоплення» такого, як зазначив позивач, відповідачем ОСОБА_2 .

При цьому позивачем не виконано вимогу ухвали суду щодо чіткого викладу позовних вимог, а саме: до заяви про усунення недоліків не надано нової редакції позовної заяви, в якій були б чітко викладені позовні вимоги за ким визнати право власності на нерухоме майно та в якій частці, тобто позивачем не виконані вимоги пункту 4 частини третьої статті 175 ЦПК України.

Зазначені у позовній заяві вимоги є нечіткими, незрозумілими та містять частково вимогу (визнати право власності), а частково інформацію, за ким таке право власності на разі зареєстровано та в якій частці, що не відповідає приписам статті 175 ЦПК України.

Також позивачкою не виконано вимогу ухвали суду та не усунуто недолік, що стосується подання неналежним чином засвідчених доказів у справі, викладених іноземною мовою. Твердження позивача про те, що аргументи щодо належності доказів будуть подані під час судового провадження у справі не відповідають положенням норм ЦПК України, оскільки, відповідно до частини п`ятої статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Статтею 95 ЦПК України визначено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

До письмових доказів, викладених іноземною мовою, повинні додаватися переклади українською мовою, засвідчені належним чином. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально засвідченою в порядку статті 79 Закону України "Про нотаріат". Пунктом 2.1. глави 8 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України №296/5 від 22.02.2012, визначено, якщо нотаріус не знає відповідних мов (однієї з них), переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус за правилами, передбаченими цим Порядком.

Якщо нотаріус не знає відповідних мов (однієї з них), переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус. Нотаріус засвідчує справжність підпису перекладача на перекладі тексту документа за правилами, передбаченими пунктом 6 глави 7 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України. Підпис перекладача на нотаріальному документі виконується ним власноручно у присутності нотаріуса. При засвідченні справжності підпису перекладача, нотаріусу необхідно встановити особу перекладача, а також його кваліфікацію.

У Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України прямо не вказано, яким кваліфікаційним вимогам повинен відповідати перекладач, а лише зазначено, що перекладач разом з документом, який встановлює його особу, повинен надати документ, що підтверджує його кваліфікацію.

Для перекладу надаються оригінали документів або їх нотаріально засвідчені копії. Документи, викладені на двох і більше окремих аркушах, що подаються для засвідчення вірності перекладу або засвідчення справжності підпису перекладача, повинні бути з`єднані у спосіб, що унеможливлює їх роз`єднання без порушення цілісності, пронумеровані і скріплені підписом відповідної посадової особи та печаткою юридичної особи (у разі наявності), яка видала документ.

Переклад робиться з усього тексту документа, в тому числі з печатки і штампу. Найчастіше переклад виконується на окремому аркуші чи аркушах. Він прикріплюється до оригіналу документа, прошнуровується і скріплюється підписом нотаріуса та його печаткою.

При цьому, позивачем, щодо усунення недоліку в частині подання документів, складених іноземною мовою, не дотримано приписів частини четвертої статті 83 ЦПК України (якщо доказ, не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу).

Також позивачем не виконано вимоги ухали суду та не усунуто недоліки в частині надання суду доказів надсилання відповідачу ОСОБА_2 позовної заяви з додатками, оскільки, відповідно до абз. 2 частини першої статті 177 ЦПК України належним доказом вказаного є опис вкладення, з якого можливо встановити, що саме надсилалось позивачем відповідачу. Натомість до заяви про усунення недоліків долучено лише фото певного документу, в якому зазначено відправник та отримувач та вага документа, та копія фіскального чеку Novapay, при цьому опису вкладення не долучено.

Серед іншого суд вважає за необхідне зазначити, що як вбачається із тексту позовної заяви та заяви про усунення недоліків позивач ОСОБА_1 є відповідачем у справі № 753/11161/23, предметом спору в якій є нерухоме майно щодо якого пред`явлені вимоги у цій справі (скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно (будинок та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 ), яке зареєстроване, зокрема за ОСОБА_1 ) При цьому, як вказала у заяві про усунення недоліків позивач, інший співвласник майна - ОСОБА_3 (третя особа у цій справі), подав зустрічний позов у справі № 753/11161/23 про визнання за ним права власності на вказане нерухоме майно, в той час як ОСОБА_1 подає окремий, не зустрічний позов, (що є найбільш доречним та вірним з точки зору економії процесуального часу, всебічного, об`єктивного розгляду спору, уникнення ухвалення різних за своїм мотивування рішень та уникнення у такий спосіб змінити склад суду для розгляду спору) та при цьому не зазначає, що такі дії вчиняються нею через те, що їй було відмовлено у прийняті зустрічного позову у справі, а в інший спосіб захистити своє порушене, оспорюване право вона не має можливості.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається не поданою і повертається позивачеві.

Отже, оскільки ОСОБА_1 не усунула в повному обсязі недоліки позовної заяви, позов потрібно повернути позивачу.

Відповідно до частини сьомої статті 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно та виселення - визнати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя: К.В. Шаповалова