Дата документу 23.11.2023
Справа № 334/6075/21
Провадження № 2/334/1508/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2023 року Ленінський районний суд м. Запоріжжя в складі: головуючого судді Козлової Н.Ю., при секретарі Александрової А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс», Товариства з обмеженою відповідальністю «2х» Фінанс, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрпромбанк», Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», приватний нотаріус Київського нотаріального округу Шевченко Інна Леонтіївна, приватний нотаріус Київського нотаріального округу Грек Анжеліка Василівна про визнання недійсним договору купівлі-продажу та витребування майна з чужого незаконного володіння

в с т а н о в и в :

У серпня 2021 року позивач в особі свого представника звернулася до Ленінського районного суду м.Запоріжжя суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс», Товариства з обмеженою відповідальністю «2Х2 Фінанс», треті особи: Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрпромбанк», Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевченко Інна Леонтіївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Грек Анжеліка Василівна, про визнання недійсним договору купівлі-продажу та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 09.11.2007р. між ОСОБА_1 та ТОВ «Укрпромбанк» укладений кредитний договір № 740-99/К-07, за яким позичальник з метою придбання нерухомості отримала кошти в сумі 64 000 доларів США, зі строком кредитування 120 місяці, дата повернення кредиту: 06.11.2017р. За рахунок кредитних коштів 09.11.2007р. вона купила у ОСОБА_2 за нотаріально посвідченим договором купівлі-продажу квартиру АДРЕСА_1 .

В забезпечення зобов`язань за кредитним договором № 740-99/к-07 від 09.11.2007р. (пункт 1.3) між ОСОБА_1 та ТОВ «Укрпромбанк» укладений іпотечний договір № 740-99/Z-07 від 09.11.2007р., у зв`язку з чим до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за заявою іпотекодержателя (ТОВ «Укрпромбанк) зареєстровано обтяження: індексний номер 6006978.

Постановою Національного банку України від 21 січня 2010 року № 19 відкликано банківську ліцензію та ініційовано процедуру ліквідації ТОВ «Укрпромбанк».

30.06.2010 між ПАТ «Дельта банк», ТОВ «Український промисловий банк» та Національним банком України було укладено договір про передачу активів та кредитних зобов`язань ТОВ «Український промисловий банк» на користь ПАТ «Дельта Банк», згідно п. 2.1 якого: на користь останнього переведені борги за кредитними зобов`язаннями ТОВ «Український промисловий банк» перед Національним банком України, передано активи ТОВ «Український промисловий банк» та відступлені права вимоги, які входять до складу активів ТОВ «Український промисловий банк». За цим договором до ПАТ «Дельта Банк» перейшло право вимоги за основним зобов`язанням, яке випливає з кредитного договору №740-99/К-07 від 09.11.2007р., укладеного між ОСОБА_1 (позичальник) та ТОВ «Український промисловий банк» в особі Запорізької філії.

Відповідно до постанови Правління НБУ від 02.10.2015 р., №664, «Про відкликаня банківської ліцензії та ліквідацію ПАТ «Дельта Банк» виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийнято рішення від 02.10.2015 р., №181, «Про початок процедури ліквідації АТ «Дельта Банк» та делегування повноважень ліквідатора банку». Згідно з зазначеним рішенням розпочато процедуру ліквідації ПАТ «Дельта Банк».

28.07.2020 року ТОВ «Діджи Фінанс», через електронний майданчик Товарної біржі «Полонекс» набув право участі в електронних торгах з реалізації майна АТ «Дельта Банку» шляхом відступлення права вимоги за кредитними договорами: ЛОТ№GL3N218754: Кредитний портфель, що складається з прав вимоги та інших майнових прав за 1631 кредитними договорами, що забезпечені іпотекою, 29 кредитними договорами, що забезпечені транспортними засобами, 3 кредитними договорами, що забезпечені іншою заставою та 127 беззаставними кредитними договорами. Актив обтяжено на користь третьої особи. Згідно з протоколом електронного аукціону №UA-EA-2020-07-06-000033-b від 28.07.2020р. ТОВ «Діджи Фінанс» визнано переможцем голандського етапу аукціону, ціна продажу лоту 36621000 гривень.

02.09.2020 між ТОВ «Діджи Фінанс» та ПАТ «Дельта Банк» укладено Договір № 2303/К/1 про відступлення прав вимог, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко І.Л. за реєстровим №1609.

З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 255865603 від 11.05.2021р. позивачу стало відомо про те, що приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевченко Інна Леонтіївна за заявою ТОВ «Діджи Фінанс» прийняла рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень № 565645587 від 11.02.2021р., за яким на підставі тристороннього договору від 30.06.2010р., укладеного 30.06.2010 між ПАТ «Дельта Банк», ТОВ «Український промисловий банк» та Національним банком України «Про передачу активів та кредитних зобов`язань ТОВ «Український промисловий банк» на користь ПАТ «Дельта Банк», посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу О.С. Соколовим, новим іпотекодержателем за іпотечним договором № 740-99/К-07 від 09.11.2007р., стало ТОВ «Діджи Фінанс».

З інформаційної довідки № 267703696 від 27.07.2021р. позивачу стало відомо про те, що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Грек Анжелікою Василівною посвідчений договір купівлі-продажу від 16.07.2021р., за яким ТОВ «Діджи Фінанс» у відповідності до ст. 38 ЗУ «Про іпотеку», діючи як іпотекодержатель за договором № 2303/К1 «Про відступлення прав вимоги» від 02.09.2020р»., укладеним між ТОВ «Діджи Фінанс» та АТ «Дельта Банк», та пункту 4.4.2 іпотечного договору від 09.11.2007р., посвідченого приватним нотаріусом Головатенко О.В., передало за 273 000 грн. у власність ТОВ «2Х2 Фінанс» квартиру АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_1 .

Посилаючись на відсутність доказів про оплату грошових коштів в сумі 36 280 055,46 грн. ТОВ «ДІДЖИ ФІНАНС» на користь ПАТ «Дельта Банк» за відступлення права вимоги згідно з договором від 02.09.2020р., вважає, що безпідставно відбувся перехід цих прав від банку до нового кредитора, а відтак здійснено реєстрацію іпотечного майна за ТОВ «ДІДЖІ ФІНАНС» як новим кредитором. Тому просила в позові скасувати рішення приватного нотаріуса Шевченко І.Л. як реєстратора щодо реєстрації за ТОВ «ДІДЖІ ФІНАНС» іпотечного майна.

Оскільки ТОВ «ДІДЖІ ФІНАНС» розпорядилось іпотечним майном, уклавши договір купівлі-продажу від 16.07.2021р. з ТОВ «2Х2 Фінанс», яке також здійснило перереєстрацію іпотечної квартири за собою, просила визнати цей договір недійсним, скасувати запис про державну реєстрацію права власності за ТОВ «2Х2 Фінанс» та рішення державного реєстратора № 59332352 від 19.07.2021р. пр. право власності на спірну квартиру. Витребувати квартиру АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 .

Ухвалами Ленінського районного суду м. Запоріжжя по справі двічі ухвалювалися рішення щодо закриття провадження провадження справа з підстав того, що вона не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Ухвали суду першої інстанції скасовані постановами Запорізького апеляційного суду. Справа направлена до суду першої інстанції для продовження розгляду справі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справа надійшла у провадження судді Козлової Н.Ю.

Ухвалою суду від 14.04.2023 року відкрито позовне провадження за правилами загального провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Представник відповідача ТОВ «ДІДЖІ ФІНАНС» подав відзив на позов, в якому заперечував обґрунтованість доводів позивача, вважає, що набув право кредитора за кредитним договором та право іпотеко держателя на законих підставах. Просив суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Інші відповідачі та треті особи не скористалися правом на подання відзиву, у судове засідання не з`явилися, надали суду письмові клопотання про розгляд справи за їх відсутністю та ухвалити рішення на підставі наданих суду письмових пояснень та наявних в матеріалах справи доказів.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, надав суду письмове клопотання про розгляд справи за його відсутністю та ухвалити рішення на підставі наданих суду письмових пояснень та наявних в матеріалах справи доказів.

Ухвалою суду від 23.10.2023 року підготовче судове засідання закрито.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дослідивши та перевіривши усі обставини справи, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі.

У відповідності з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.

Згідно зі ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності.

Згідно зі ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Щодо укладення кредитного та іпотечного договорів, придбання позивачем спірного майна

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

У частинах 1, 3 ст. 509 ЦК України вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

За змістом ст. ст. 626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною 1 ст. 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

У ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

Згідно зі ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Згідно матеріалів справи, доведено, що 09.11.2007р. між ОСОБА_1 та ТОВ «Укрпромбанк» укладений кредитний договір № 740-99/К-07, за яким позичальник з метою придбання нерухомості отримала кошти в сумі 64 000 доларів США, зі строком кредитування 120 місяці, дата повернення кредиту: 06.11.2017р. За рахунок кредитних коштів 09.11.2007р. вона купила у ОСОБА_2 за нотаріально посвідченим договором купівлі-продажу квартиру АДРЕСА_1 .

В забезпечення зобов`язань за кредитним договором № 740-99/к-07 від 09.11.2007р. (пункт 1.3) між ОСОБА_1 та ТОВ «Укрпромбанк» укладений іпотечний договір № 740-99/Z-07 від 09.11.2007р., у зв`язку з чим до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за заявою іпотекодержателя (ТОВ «Укрпромбанк) зареєстровано обтяження: індексний номер 6006978.

Постановою Національного банку України від 21 січня 2010 року № 19 відкликано банківську ліцензію та ініційовано процедуру ліквідації ТОВ «Укрпромбанк».

30.06.2010 між ПАТ «Дельта банк», ТОВ «Український промисловий банк» та Національним банком України було укладено договір про передачу активів та кредитних зобов`язань ТОВ «Український промисловий банк» на користь ПАТ «Дельта Банк», згідно п. 2.1 якого: на користь останнього переведені борги за кредитними зобов`язаннями ТОВ «Український промисловий банк» перед Національним банком України, передано активи ТОВ «Український промисловий банк» та відступлені права вимоги, які входять до складу активів ТОВ «Український промисловий банк». За цим договором до ПАТ «Дельта Банк» перейшло право вимоги за основним зобов`язанням, яке випливає з кредитного договору №740-99/К-07 від 09.11.2007р., укладеного між ОСОБА_1 (позичальник) та ТОВ «Український промисловий банк» в особі Запорізької філії.

Відповідно до постанови Правління НБУ від 02.10.2015 р., №664, «Про відкликаня банківської ліцензії та ліквідацію ПАТ «Дельта Банк» виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийнято рішення від 02.10.2015 р., №181, «Про початок процедури ліквідації АТ «Дельта Банк» та делегування повноважень ліквідатора банку». Згідно з зазначеним рішенням розпочато процедуру ліквідації ПАТ «Дельта Банк».

28.07.2020 року ТОВ «Діджи Фінанс», через електронний майданчик Товарної біржі «Полонекс» набув право участі в електронних торгах з реалізації майна АТ «Дельта Банку» шляхом відступлення права вимоги за кредитними договорами: ЛОТ№GL3N218754: Кредитний портфель, що складається з прав вимоги та інших майнових прав за 1631 кредитними договорами, що забезпечені іпотекою, 29 кредитними договорами, що забезпечені транспортними засобами, 3 кредитними договорами, що забезпечені іншою заставою та 127 беззаставними кредитними договорами. Актив обтяжено на користь третьої особи. Згідно з протоколом електронного аукціону №UA-EA-2020-07-06-000033-b від 28.07.2020р. ТОВ «Діджи Фінанс» визнано переможцем голандського етапу аукціону, ціна продажу лоту 36621000 гривень.

02.09.2020 між ТОВ «Діджи Фінанс» та ПАТ «Дельта Банк» укладено Договір № 2303/К/1 про відступлення прав вимог, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко І.Л. за реєстровим №1609.

З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 255865603 від 11.05.2021р. позивачу стало відомо про те, що приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевченко Інна Леонтіївна за заявою ТОВ «Діджи Фінанс» прийняла рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень № 565645587 від 11.02.2021р., за яким на підставі тристороннього договору від 30.06.2010р., укладеного 30.06.2010 між ПАТ «Дельта Банк», ТОВ «Український промисловий банк» та Національним банком України «Про передачу активів та кредитних зобов`язань ТОВ «Український промисловий банк» на користь ПАТ «Дельта Банк», посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу О.С. Соколовим, новим іпотекодержателем за іпотечним договором № 740-99/К-07 від 09.11.2007р., стало ТОВ «Діджи Фінанс».

З інформаційної довідки № 267703696 від 27.07.2021р. позивачу стало відомо про те, що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Грек Анжелікою Василівною посвідчений договір купівлі-продажу від 16.07.2021р., за яким ТОВ «Діджи Фінанс» у відповідності до ст. 38 ЗУ «Про іпотеку», діючи як іпотекодержатель за договором № 2303/К1 «Про відступлення прав вимоги» від 02.09.2020р»., укладеним між ТОВ «Діджи Фінанс» та АТ «Дельта Банк», та пункту 4.4.2 іпотечного договору від 09.11.2007р., посвідченого приватним нотаріусом Головатенко О.В., передало за 273 000 грн. у власність ТОВ «2Х2 Фінанс» квартиру АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_1 .

Згідно з ст. 1 Закону України «Про іпотеку», іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном (неподільним об`єктом незавершеного будівництва, майбутнім об`єктом нерухомості), що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання задовольнити свої вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами такого боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно дост.3 Закону України«Про іпотеку»,іпотека виникаєна підставідоговору,закону аборішення суду.Взаємні праваі обов`язкиіпотекодавця таіпотекодержателя виникаютьз моментудержавної реєстраціїіпотеки відповіднодо закону. Іпотекоюможе бутизабезпечене виконаннядійсного зобов`язанняабо задоволеннявимоги,яка можевиникнути вмайбутньому напідставі договору,що набравчинності. Іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору. У разі порушення боржником основного зобов`язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки.

Обтяження нерухомого майна іпотекою підлягає державній реєстрації відповідно до закону (ст. 4 Закону України «Про іпотеку»).

Згідно зістаттею 12 Закону України «Про іпотеку»у разі порушення іпотекодавцем обов`язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки.

Статтею 33 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановленихстаттею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Відповідно до частини першоїстатті 35 Закону України «Про іпотеку»у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.

Згідно зістаттею 36 Закону України «Про іпотеку»сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем та іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цьогоЗакону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки.

Відповідно до вимог ст.38 Закону України «Про іпотеку» (станом на час винекнення спірних правовідносин) якщо рішення суду або договір про задоволення вимог іпотекодержателя (відповідне застереження в іпотечному договорі) передбачає право іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки будь-якій особі-покупцеві, іпотекодержатель зобов`язаний за 30 днів до укладення договору купівлі-продажу письмово повідомити іпотекодавця та всіх осіб, які мають зареєстровані у встановленому законом порядку права чи вимоги на предмет іпотеки, про свій намір укласти цей договір. У разі невиконання цієї умови іпотекодержатель несе відповідальність перед такими особами за відшкодування завданих збитків.

Протягом тридцятиденного строку з дня отримання такого повідомлення особа, яка має зареєстровані права чи вимоги на предмет іпотеки, вправі письмово повідомити іпотекодержателя про свій намір купити предмет іпотеки. З дня отримання іпотекодержателем цього повідомлення вказана особа набуває переважне право на придбання предмета іпотеки у іпотекодержателя. Якщо таких повідомлень надійшло декілька, право на придбання предмета іпотеки у іпотекодержателя належить особі, яка має вищий пріоритет своїх зареєстрованих прав чи вимог.

Якщо особа, яка висловила намір придбати предмет іпотеки, ухиляється або з інших причин не вчиняє дій до укладення договору купівлі-продажу предмета іпотеки з іпотекодержателем протягом 5 днів після закінчення вказаного вище тридцятиденного строку, вона втрачає право на придбання предмета іпотеки. Це право переходить до інших осіб, які висловили намір придбати предмет іпотеки, відповідно до пріоритету їх прав і вимог.

Якщо особи, які мають зареєстровані права чи вимоги на предмет іпотеки, не висловили наміру його придбати, іпотекодержатель вправі продати предмет іпотеки будь-якій іншій особі на власний розсуд.

Дії щодо продажу предмета іпотеки та укладання договору купівлі-продажу здійснюються іпотекодержателем від свого імені, на підставі іпотечного договору, який містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, що передбачає право іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки, без необхідності отримання для цього будь-якого окремого уповноваження іпотекодавця. При нотаріальному посвідченні такого договору купівлі-продажу правовстановлюючий документ на предмет іпотеки не подається.

Ціна продажу предмета іпотекивстановлюється за згодою між іпотекодавцем та іпотекодержателем або на підставі оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності на рівні, не нижчому за звичайніціни на цей вид майна.

У разі невиконання цієїумови іпотекодержательнесе відповідальність перед іншими особами згідно з пріоритетом та розміром їх зареєстрованих прав чи вимог та еред іпотекодавцем в останню чергу за відшкодування різниці між ціною продажу предмета іпотеки та звичайною ціною на нього.

Матеріали справи не містять доказів отримання оцінювачем необхідної та достовірної інформації про іпотечну квартиру для проведення оцінки. У звіті про вартість об`єкту оцінки від 13.07.2021р. оцінювачем не наведено відповідних пояснень про неможливість особистого огляду об`єкта дослідження, не зазначені обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки, здійсненої без особистого огляду, що є порушенням пункту 56 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і машовгх прав» та пунктів 1, 6 статті 9 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діядьність в Україні".

За ч. ч. 1, 2 ст. 24 ЗУ «Про іпотеку» відступлення прав за іпотечним договором здійснюється без необхідності отримайня згоди іпотекодавця, якщо інше не встановлено іпотечним договором, і за умови, що одночасно здійснюється відступлення права вимоги за основним зобов`язанням. Якщо не буде доведено інше, вц;ступлення прав за іпотечним договором свідчить про відступлення права вимоги за основним зобе в`язанням.

Виникнення нового кредитора прав іпотекодержателя за договором іпотеки може відбуватися лише після нотаріального посвідчення правочину про відступлення прав за іпотечним договором, а також державної реєстрації речових прав на нерухоме майно. Це зазначено в постанові КГС від 27.08.2019 у справі №911/2392/17 відступлення підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку.

На думку суду, ТОВ «ДІДЖИ ФІНАНС» не було дотримано вимог ст. 38 ЗУ «Про іпотеку» щодо обов`язкового належного повідомлення іпотекодавця про свій намір на продаж майна, виходячи з такого.

У постанові від 06 червня 2018 року у справі № 815/2595/17 (адміністративне провадження № К/9901/40969/18, № K/9901/41062/18) Верховний Судзауважив, що метоюстатті 35 Закону України «Про іпотеку»є забезпечення обізнаності іпотекодавця та боржника про порушення зобов`язання, спонукання до належного виконання та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання вимоги. Вимоги повинні формулюватися чітко та однозначно і давати змогу адресату зрозуміти їх характер та правові наслідки невиконання.

Матеріали справи не містять доказів направлення на адерсу позивача вимоги про усунення порушення, в порядку ст.35 ЗК «Про іпотеку», в яких було зазначено, що вказане товариство має намір набути право власності на іпотечне майно.

Водночас, відповідно до ч.1 ст.38 ЗУ «Про іпотеку» іпотекодержатель зобов`язаний за 30 днів до укладення договору купівлі-продажу письмово повідомити іпотекодавця та всіх осіб, які мають зареєстровані у встановленому законом порядку права чи вимоги на предмет іпотеки, про свійнамір укластицей договір,тобто договіркупівлі-продажу. Саме такого повідомлення про продаж іпотечного майна вимога ТОВ «ДІДЖИ ФІНАНС» не мала.

Згідно пункту 61 Порядку № 1127, зі змінами, внесенимипостановою КабінетуМіністрів Українивід 26лютого 2020року №189 (в редакції станом на момент державної реєстрації права власності предмета іпотеки за ТОВ «2Х2 ФІНАНС»), визначено, що: «Для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються:

1) засвідчена іпотекодержателем копія письмової вимоги про усунення порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцю та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця;

2) засвідчена іпотекодержателем копія повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення або поштового відправлення з оголошеною цінністю, яким надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, з відміткою про вручення адресату, або засвідчена іпотекодержателем копія рекомендованого поштового відправлення або поштового відправлення з оголошеною цінністю, яким надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, з позначкою про відмову адресата від одержання такого відправлення, або засвідчені іпотекодержателем копії рекомендованих поштових відправлень або поштових відправлень з оголошеною цінністю (поштових конвертів), якими не менше ніж двічі з періодичністю не менше ніж один місяць надсилалася вимога, зазначена у підпункті 1 цього пункту, та які повернулися відправнику у зв`язку із відсутністю адресата або закінченням встановленого строку зберігання поштового відправлення, або засвідчені іпотекодержателем паперові копії електронного листа, яким за допомогою засобів інформаційної, телекомунікаційної або інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує обмін електронними документами, надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, та електронного службового повідомлення відповідної системи, яким підтверджується доставка відповідного електронного листа за адресою електронної пошти адресата (у разі коли договором з іпотекодавцем або боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, передбачено можливість обміну електронними документами);

3) довідка іпотекодержателя, що містить відомості про суму боргу за основним зобов`язанням станом на дату не раніше трьох днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації та відомості про вартість предмета іпотеки, визначену суб`єктом оціночної діяльності, станом на дату не раніше 90 днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації;

4) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу).

У разі подання документа, зазначеного в абзаці першому або четвертому підпункту 2 цього пункту, державна реєстрація проводиться після спливу тридцятиденного строку з моменту отримання адресатом вимоги, зазначеної у підпункті 1 цього пункту, якщо у такій вимозі не зазначений більш тривалий строк».

ТОВ «ДІДЖИ ФІНАНС» не надав суду докази вручення позивачу зазначеної вимоги.

Суд вважає за доцільне врахувати останні за часом висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 26 липня 2023 року у справі № 759/5454/19 (провадження № 14-81цс22), в якій наголошено, що обов`язковою умовою при вирішенні питання перереєстрації права власності на іпотечне майно є наявність доказів отримання іпотекодавцем письмової вимоги та дотримання строку, зазначеного в ній. За обставинами цієї справи банк направив на адресу іпотекодавця повідомлення-вимогу про обов`язок достроково сплатити заборгованість за кредитним договором та попередив про наслідки невиконання. Проте у справі немає доказів вручення повідомлення-вимоги боржнику, відповідно до матеріалів справи поштове відправлення повернулося без вручення адресату за спливом строку зберігання, що було перешкодою у вчиненні державним реєстратором оспорюваних реєстраційних дій.

Велика Палата Верховного Суду відхилила доводи касаційної скарги про необов`язковість особистого вручення повідомлення-вимоги боржнику з посиланням на пункт 6.2 іпотечного договору, оскільки така домовленість сторін не спростовує обов`язку реєстратора перед здійсненням відповідних процедур отримати документ, що підтверджує факт отримання іпотекодавцем (боржником) письмової вимоги іпотекодержателя.

Отже, суд в даному випадку виходить з того, що у матеріалах справи відсутні докази одержання іпотекодавцем письмової вимоги про усунення порушень, а відтак і факту завершення 30 денного строку з моменту отримання іпотекодавцем письмової вимоги про усунення порушень. Як наслідок цього, у державного реєстратора приватного нотаріуса Грек А.В. були підстави саме для відмови у вчиненні державної реєстрації права власності на предмет іпотеки за ТОВ «2Х2 ФІНАНС».

Крім цього, приватний нотаріус Шевченко І.Л. безпідставно прийняв рішення №56564587 від 11.02.2021 рову про державну реєстрацію прав ТОВ «Діджи Фінанс» як нового іпотекодержателя на підставі тристороннього договору від 30.06.2010 року, Р.№2258, укладеного між ТОВ «Укрпромбанк», АТ «Дельта Банк», Нацбанком України, - а не договору про відступлення права вимоги №2303/К/1 від 02.09.2020 р., Р№ 1609, - що потягло за собою незаконне виникнення з штучних підстав у ТОВ «Діджи фінанси» права іпотекодержателя на вчинення правочину на підставі ст. 38 ЗУ «Про іпотеку» "а п. 4.2.2 Іпотечного договору від 09.11.2007 року.

Таким чином, за браком документів, потрібних для державної реєстрації права власності на спірну квартиру за ТОВ «2Х2 ФІНАНС», така реєстрація здійснена з порушенням приписівЗакону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»і Порядку № 1127, що підлягає застосуванню до спірних відносин саме у тій редакції її правил, що діяли на час виникнення спірних правовідносин, тобто станом на момент вчинення такої державної реєстрації.

Аналогічні правові висновки містяться у постанові Верховного Суду від 08.11.2023 року у справі № 646/2138/19 (провадження № 61-4526св23).

Отже, відсутність у прийнятих документах підтвердження факту наявності заборгованості за кредитним договором та його розміру, свідчить про неналежну перевірку документів державним реєстратором, а звідси невідповідність проведеної державної реєстрації прав приписам ст. 18 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майна та їх обтяжень».

Стаття 328 ЦК України передбачає, що право власності набувається ца підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Аналіз статей 216, 328 ЦКУ дозволяє зробити вцсновок про те, що недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю, а незаконність набуття права власності, яка встановлена судом, не може обґрунтовувати правомірності набуття права власності.

Отже, правочин, який визнаний судом недійсним, незалежно від його державної реєстраці, не породжує наслідків визнання за набувачем права власності спірне майно, а положення статей 2-5 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, мають застосовуватися з врахуванням винятків при визнанні недійсними правочи у судовому порядку.

Згідно ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо проти рейдерству», який набрав чинності з 16.01.2020р., ст.26 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» викладено у новій редакції. Відповідно до пп.1- З ч.3 ст. 26 «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (у редакції, чинші; 16.01.2020р.) відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасіування рішення державні реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку передбаченому пп «а» п. 2 ч.б ст. 37 цього Закону.

Тобто, ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав, допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства за наявності таких прав (постанова Верховного Суду від 16 вересня 5020 року у справі № 352/1021/19)

З огляду на вищенаведені зміни до ст. 26 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та наведені висновки Верховного Суду, вимоги позивача про скасування запису, вчиненого на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень є належним способом захисту порушеного права позивача у даній справі.

Як встановлено статтею 330 ЦКУ, якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до статті 388 цього Кодексу майно не може бути витребуване у нього.

Згідно з ч.1 ст.388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно:

1) було загублене їласником або особою, якій він передав майно у володіння;

2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння;

3) вибуло з вододішїя власника або особи, якій він передав майно у володінсня, не з їхньої волі іншим шляхом.

Відповідачем у справах цієї категорії є особа, яка на момент подання позову фактично володіє майном без підстав, передбачених законом, адміністративним актом чи договором.

Незаконним володільцем може бути як добросовісний та й недобросовісний набувач.

Добросовісним набувачем є особа, яка не знала і не могла знати про те, що майно придбане в особи, яка не мала права його відчужувати.

Недобросовісний набувач, навпаки, на момент здійснення угоди про відчуження спірного майна знав, або міг знати, що річ відчужується особою, якій вона не належить і який на її відчуження немаєправа.

Від недобросовісного набувача майно може бути витребувано в будь-якому випадку. Від добросовісного - лише І передбачених законом випадках, а саме відповідно до ст. 388 Цивільного кодексу України.

Системний аналіз приписів ст.330 та ч.1 ст.388 ЦКУ дозволяє зробити висновок про те, що якщо майно відчужене особою, ят не мала на це права, то добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до статті 388 цього Кодексу спірне майно не може бути зитребуване у нього. Законодавцем передбачено три підстави, які дозволяють витребуваїшя майна, та які зазначені в ч. 1 ст. З 8р ЦКУ.

За висновком суду, квартира АДРЕСА_2 , вибула із володіння ОСОБА_1 не з її волі, а відтак, має бути витребувана у добросовісного набувача - ТОВ «2х2 Фінанс».

Відповідно до статті 13 Конвенції Про захист прав і основоположних свобод людини, кожен, чиї права та свободи, визнані у цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть, якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Оцінюючи вибір правомірного та ефективного способу захисту прав позивача, суд виходить з того, що згідно з частинами першою, другоюстатті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Під час розгляду справи суд має з`ясувати, чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у таких правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

При зверненні з позовом до суду ОСОБА_1 просила суд скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевченко Інни Леонтіївни №56564587 від 11.02.2021 року про державну реєстрацію прав та обтяжень, яке вчинено на підставі трьостороннього договору від 30.06.2010 року, укладеного між ПАТ "Дельта банк" - ТОВ "Український промисловий банк" та Національним банком України «Про передачу активів та кредитних зобов`язаньТОВ «Український промисловий банк» на користь ПАТ «ДельтаБанк», посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу О.С.Соколовим, Р.№2258, про реєстрацію ТОВ «Діджи Фінанс», як нового іпетокедержателя за іпотечним договором № 740-99/Z-07 від 09.11.2007 року, Р№3214, укладеним між ТОВ «Укрпромбанк» та ОСОБА_1 . Визнати недійсним Договір купівлі-продажу від 16.07.2021 року квартири АДРЕСА_3 , укладений між ТОВ «Діджи Фінанс» та ТОВ «2X2 Фінанс», який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Грек Анжлікою Василівною за реєстровим номером 144. Скасувати запис про державну реєстрацію № 59332352 від 19.07.2021 року права власності Товариства з обмежені відповідальністю ««2X2 Фінанс», на квартиру АДРЕСА_2 , яку вчинено відповідно до запису про право власності № 43031377. Скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріально округу Грек Анжеліки Василівни № 59332:552 від 19.07.2021 року про державну реєстрацію іпотеки та обтяжень, яке вчинено на підставі 30.06.2010 року, укладеного між ПАТ "Дельта банк" - ТОВ "Украиський промисловий банк" Національним банком України «Про передачу активів та кредитних зрбов"язань ТОВ "Українська промисловий банк" на користь ПАТ "Дельта Банк", посвідченого приваїиим нотаріусом Київського міського нотаріального округу О.С.Соколовим Р.№2258 про реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю «2X2 Фінанс», як нового іпотекодержателя за іпотечним договором №740-99/Z-07 від 09.11.2007 року, Р.№3214, - укладеним між ТОВ «Укрпромбанк» та ОСОБА_1 . А також витребувати майно - квартиру АДРЕСА_2 у Товариства з обмеженою відповідальністю «2X2 Фінанс» на користь ОСОБА_1 .

Заявлені позовні вимоги не суперечать висновкам, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (провадження № 14-208цс18), про те, що «можливість власника реалізувати його право витребувати майно від добросовісного набувача згідно зістаттею 388 ЦК Українизалежить від того, на якій підставі добросовісний набувач набув це майно у власність, а у разі набуття його за оплатним договором - також від того, як саме майно вибуло з володіння власника чи особи, якій власник це майно передав у володіння. Якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках (частина третястатті 388 ЦК України). Перелік підстав, за яких власник має право витребувати майно від добросовісного набувача, є вичерпним (частини перша-третястатті 388 ЦК України). Задоволення вимоги про витребування нерухомого майна з незаконного володіння особи, за якою воно зареєстроване на праві власності, відповідає характеру віндикаційного позову та призводить до ефективного захисту прав власника. Власник з дотриманням вимог статей 387 та 388 ЦК України може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача. Для такого витребування оспорювання наступних рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, договорів, інших правочинів щодо спірного майна і документів, що посвідчують відповідне право, не є ефективним способом захисту права власника. Судове рішення про задоволення позовної вимоги про витребування від відповідача нерухомого майна є підставою для державної реєстрації права власності на нерухоме майно».

З урахуванням викладеного суд дійшов переконання, що правомірним, тобто таким, що відповідає природі порушеного цивільного права й характеру цивільних відносин між учасниками спору, та ефективним, тобто дієвим, способом захисту порушеного права є витребування спірного будинку у кінцевого набувача.

Така позиція узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 08.11.2023 року у справі №646/2138/19.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Позивачем було сплачено судовий збір у загальній сумі 3692,50 ривень. Враховуючи, що позовні вимоги задоволені, відповідно до положень ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідачів сплачений позивачем судовий збір.

Керуючись ст.. 5, 48, 141,223, 258, 259, 265, 268 ЦПК України, ст.ст. 207,387, 388,509,526, 626, 638,1048,1049,1054,1054,1055 ЦК України, ст.. 1,3.4,12,33,35,36,38 ЗУ «Про іпотеку» суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс», Товариства з обмеженою відповідальністю «2х» Фінанс, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрпромбанк», Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», приватний нотаріус Київського нотаріального округу Шевченко Інна Леонтіївна, приватний нотаріус Київського нотаріального округу Грек Анжеліка Василівна про визнання недійсним договору купівлі-продажу та витребування майна з чужого незаконного володіння - задовольнити.

Скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевченко Інни Леонтіївни №56564587 від 11.02.2021 року про державну реєстрацію прав та обтяжень, яке вчинено на підставі трьостороннього договору від 30.06.2010 року, укладеного між ПАТ "Дельта банк" - ТОВ "Український промисловий банк" та Національним банком України «Про передачу активів та кредитних зобов`язаньТОВ «Український промисловий банк» на користь ПАТ «ДельтаБанк», посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу О.С.Соколовим, Р.№2258, про реєстрацію ТОВ «Діджи Фінанс», як нового іпетокедержателя за іпотечним договором № 740-99/Z-07 від 09.11.2007 року, Р№3214, укладеним між ТОВ «Укрпромбанк» та ОСОБА_1 .

Визнати недійсним договір купівлі-продажу від 16.07.2021 року квартири АДРЕСА_3 , укладений між ТОВ «Діджи Фінанс» та ТОВ «2X2 Фінанс», який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Грек Анжлікою Василівною за реєстровим номером 144.

Скасувати запис про державну реєстрацію № 59332352 від 19.07.2021 року права власності Товариства з обмежені відповідальністю ««2X2 Фінанс», на квартиру АДРЕСА_2 , яку вчинено відповідно до запису про право власності № 43031377.

Скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріально округу Грек Анжеліки Василівни № 59332:552 від 19.07.2021 року про державну реєстрацію іпотеки та обтяжень, яке вчинено на підставі 30.06.2010 року, укладеного між ПАТ "Дельта банк" - ТОВ "Украиський промисловий банк" Національним банком України «Про передачу активів та кредитних зрбов"язань ТОВ "Українська промисловий банк" на користь ПАТ "Дельта Банк", посвідченого приваїиим нотаріусом Київського міського нотаріального округу О.С.Соколовим Р.№2258 про реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю «2X2 Фінанс», як нового іпотекодержателя за іпотечним договором №740-99/Z-07 від 09.11.2007 року, Р.№3214, - укладеним між ТОВ «Укрпромбанк» та ОСОБА_1 .

Витребувати майно - квартиру АДРЕСА_2 у Товариства з обмеженою відповідальністю «2X2 Фінанс» на користь ОСОБА_1 .

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «2х2 ФІНАНС» (місцезнаходження: 04050, м. Київ, вул. Мельнікова, буд.12, ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , іпн: НОМЕР_1 , 1846,25 гривень судового збору.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» (місцезнаходження:04112, м.Київ, вул. Авіаконструктора Ігоря Сікорського 8, ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , іпн: НОМЕР_1 - 1846,25 гривень судового збору.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не буде подано.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Запорізького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Запоріжжя протягом 30 днів з дня складання повного рішення суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Н.Ю.Козлова