22 листопада 2023 року Справа № 359/3084/23
Провадження № 2/373/514/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2023 року м. Переяслав

Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лебедя В.В.,

за участю секретаря судового засідання Тітрової І.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України, третя особа: Київське квартирно-експлуатаційне управління, про поновлення на квартирному обліку,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Бориспільського міськрайонного суду Київської області, в якому просив визнати незаконним та скасувати наказ тимчасово виконуючого обов`язки командира військової частини НОМЕР_1 № 1010 від 09.12.2021 «Про затвердження протоколу житлової комісії військової частини НОМЕР_1 № 16 від 08.12.2021» в частині зняття з обліку військовослужбовців, які набули права та потребують поліпшення житлових умов шляхом надання приміщень для постійного проживання: капітана запасу ОСОБА_1 , та зобов`язати військову частину НОМЕР_1 поновити на обліку в загальній черзі № 2 військовослужбовців та осіб, які потребують поліпшення житлових умов, шляхом забезпечення жилими приміщеннями для постійного проживання ОСОБА_1 з 02.11.1999.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 05.04.2023 справу передано на розгляд до Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області.

05.07.2023 справа надійшла до Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.07.2023, справу передано для розгляду судді Лебедя В.В.

Ухвалою від 07.07.2023 прийнято до провадження судді дану цивільну справу, розгляд якої проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 07.08.2023.

Справу, підготовче засідання в якій призначено на 07.08.2023, знято з розгляду на 18.09.2023 у зв`язку з перебуванням судді у щорічній відпустці.

Підготовче засідання від 18.09.2023 відкладено на 04.10.2023, з 04.10.2023 на 24.10.2023 у зв`язку з неявкою сторін та інших учасників справи.

Від позивача 27.09.2023 надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності у зв`язку з проходженням служби у Збройних Силах України (ЗСУ).

Від третьої особи 23.10.2023 надійшло клопотання про закриття провадження у зв`язку з підсудністю спору суду адміністративної юрисдикції, з доказами надсилання сторонам від 17.10.2023, та письмові пояснення.

Підготовче засідання від 24.10.2023 відкладено на 22.11.2023 у зв`язку з неявкою сторін та інших учасників справи, та з метою ознайомлення сторін із доводами, що містяться в клопотанні третьої особи.

У підготовче засідання не з`явилися сторони та представник третьої особи. Позивачем подано заяву, в якій він просить розглядати справу за його відсутності, представник відповідача повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. За таких обставин суд вважає за можливе провести підготовче засідання за відсутності сторін та інших учасників справи.

Суд, вивчивши матеріали справи, дійшов до висновку про закриття провадження у справі з огляду на таке.

Відповідно до положень статті 19 Цивільний процесуальний кодекс України (ЦПК України) суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають, із цивільних, трудових, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) передбачено, що до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Юрисдикція адміністративного суду поширюється на публічно-правові спори, ознаками яких є не лише спеціальний суб`єктний склад (хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції), але й спеціальні підстави виникнення, пов`язані з виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність у них спору про право, яке має існувати на час звернення до суду, а, по-друге, суб`єктний склад такого спору, в якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа.

Відтак, вирішуючи питання про наявність або відсутність юрисдикції суду, необхідно з`ясувати, зокрема, характер спірних правовідносин, а також суть права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа.

Установлено, що позивач з 03 серпня 1993 року до 15 серпня 2018 року проходив військову службу на різних посадах, останні посади та місце військової служби - начальник інформаційно-телекомунікаційного вузла 43 окремої артилерійської бригади Сухопутних військ ЗСУ. Призваний за загальною мобілізацією 27.02.2022 та з 26.04.2022, обіймає посаду заступника командира батальйону зв`язку з тилу 7 окремого полку зв`язку оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Сухопутних військ ЗСУ, що вбачається з витягу із послужного списку, складеного першим заступником командира ВЧ НОМЕР_2 .

Відповідно до витягу з протоколу № 16 засідання житлової комісії військової частини НОМЕР_1 від 08.12.2021 вирішено зняти з обліку капітана запасу ОСОБА_1 , який не забезпечувався житлом від Міністерства оборони України, перебував на квартирному обліку в загальній черзі № 2 з 02.11.1999. Наказом тимчасово виконуючого обов`язки командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 № 1010 від 09.12.2021 «Про затвердження протоколу житлової комісії військової частини НОМЕР_1 № 16 від 08.12.2021» затверджений даний протокол житлової комісії, що підтверджується витягом із наказу.

Позивач стверджує, що рішення житлової комісії та оскаржуваний наказ про затвердження цього протоколу не засновані на законі та суперечать моральним засадам, такі незаконні дії відповідача порушують його право на поліпшення житлових умов як військовослужбовця, який не отримував та не має службового/постійного житла.

Таким чином, у цій справі спірні правовідносини виникли з приводу визнання права перебувати на квартирному обліку та зобов`язання зарахувати на квартирний облік, тобто щодо можливості реалізації позивачем права на соціальну гарантію, надану йому в силу особливого статусу військовослужбовця.

Частиною 4 статті 19 КАС України установлено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

З аналізу наведених процесуальних норм убачається, що до адміністративної юрисдикції відноситься справа, яка виникає зі спору в публічно-правових відносинах, що стосується цих відносин, коли один з його учасників суб`єкт владних повноважень, здійснює владні управлінські функції, в цьому процесі або за його результатами владно впливає на фізичну чи юридичну особу та порушує їх права, свободи чи інтереси в межах публічно-правових відносин.

Суд бере до уваги, що в обґрунтування позовних вимог позивач послався на порушення його прав як військовослужбовця - зняття відповідачем з квартирного обліку.

Відповідно до частин першої та четвертої статті 2 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» військова служба є державною службовою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України, пов`язаній із захистом Вітчизни. Час проходження військової служби зараховується громадянам України до їх страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби. Порядок проходження громадянами України військової служби, їх права та обов`язки визначаються цим Законом, відповідними положеннями про проходження військової служби громадянами України, які затверджуються Президентом України, та іншими нормативно-правовими актами.

Наведені норми права передбачають, що військова служба належить до служби публічної.

Відповідно до статті 12 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» держава забезпечує військовослужбовців жилими приміщеннями або за їх бажанням грошовою компенсацією за належне їм для отримання жиле приміщення на підставах, у межах норм і відповідно до вимог, встановлених Житловим кодексом України, іншими законами, в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

На виконання приписів вищевказаної статті постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2006 року № 1081 затверджено Порядок забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житловими приміщеннями (Порядок № 1081).

Відповідно до пункту 24 Порядку № 1081 військовослужбовці зараховуються на облік згідно з рішенням житлової комісії військової частини, яке затверджується командиром військової частини; у рішенні зазначаються дата зарахування на облік, склад сім`ї, підстави для зарахування на облік, вид черговості (загальна черга, в першу чергу, поза чергою), а також підстави включення до списків осіб, що користуються правом першочергового або позачергового одержання житлових приміщень, а в разі відмови в зарахуванні на облік підстави відмови з посиланням на відповідні норми законодавства.

Пунктом 9 статті 12 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» передбачено, що військовослужбовці, що перебувають на обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, при звільненні з військової служби в запас або у відставку за віком, станом здоров`я, а також у зв`язку із скороченням штатів або проведенням інших організаційних заходів, у разі неможливості використання на військовій службі залишаються на цьому обліку у військовій частині до одержання житла з державного житлового фонду або за їх бажанням грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення, а в разі її розформування у військових комісаріатах і квартирно-експлуатаційних частинах районів та користуються правом позачергового одержання житла.

Аналогічні приписи закріплені у пункті 29 Порядку № 1081 забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житловими приміщеннями.

Відповідно до пункту 26 Порядку № 1081 військовослужбовці, які перебувають на обліку, у разі переміщення по військовій службі, пов`язаного з переїздом до іншого гарнізону (в іншу місцевість), зараховуються на облік за новим місцем служби разом з членами їх сімей із збереженням попереднього часу перебування на обліку, а також у списках осіб, що користуються правом першочергового або позачергового одержання житла.

Отже, у спірних правовідносинах відповідач у межах та у порядку, встановленому Порядком, наділений повноваженнями приймати рішення, що впливають на можливість реалізації позивачем права на соціальну гарантію, надану йому в силу особливого статусу військовослужбовця, спір є публічно-правовим та підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, оскільки він виник щодо можливості реалізації позивачем права на соціальну гарантію, надану йому в силу особливого статусу військовослужбовця.

Аналогічну правову позицію Велика Палата Верховного Суду висловила у пункті 82 постанови від 08 червня 2022 року у справі № 362/643/21 (провадження № 14-32цс22), згідно якої спори щодо оскарження особами з числа військовослужбовців рішень, дій чи бездіяльності відомчих житлових (житлово-побутових, з контролю за розподілом житла) комісій є спорами з приводу проходження позивачами військової служби як різновиду служби публічної. Такі спори належать до юрисдикції адміністративних судів.

Схожі за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду від 15 червня 2022 року у справі № 303/3794/20, від 21 червня 2022 року у справі № 161/11980/21, від 16 листопада 2022 року у справі № 450/2418/21, від 30 листопада 2022 року усправі № 454/1067/20, від 28 червня 2023 року у справі № 127/1489/21.

Відповідно до пункту 1 частини 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Оскільки у цій справі позов пред`явлено фізичною особою - військовослужбовцем до військової частини про визнання незаконним та скасування рішення командира військової частини про затвердження протоколу житлової комісії в частині зняття його з обліку, зобов`язанням військової частини поновити позивача на обліку як військовослужбовця, який потребує поліпшення житлових умов, забезпечення позивача житловими приміщеннями для постійного проживання, то такий спір з приводу зняття військовослужбовця з квартирного обліку та зобов`язання вчинити відповідну дію (дії) для відновлення попереднього стану підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, а тому суд дійшов до висновку, що провадженні у справі підлягає закриттю на підставі пункту 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 ЦПК України слід роз`яснити позивачеві, що розгляд даної справи в силу положень статей 19, 26 КАС України віднесено до юрисдикції Київського окружного адміністративного суду, оскільки місцем проживання та місцезнаходженням сторін за позовною заявою є Київська область.

Керуючись статтями 142, 255, 256, 259-261 ЦПК України, суд

постановив:

Закрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України, третя особа: Київське квартирно-експлуатаційне управління, про визнання незаконним та скасування наказу тимчасово виконуючого обов`язки командира військової частини НОМЕР_1 № 1010 від 09.12.2021 «Про затвердження протоколу житлової комісії військової частини НОМЕР_1 № 16 від 08.12.2021» в частині зняття з обліку військовослужбовців, які набули права та потребують поліпшення житлових умов шляхом надання приміщень для постійного проживання, капітана запасу ОСОБА_3 , зобов`язанням військової частини НОМЕР_1 поновити на обліку в загальній черзі № 2 військовослужбовців та осіб, які потребують поліпшення житлових умов, шляхом забезпечення жилими приміщеннями для постійного проживання ОСОБА_1 з 02.11.1999.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що розгляд даної справи віднесено до юрисдикції адміністративного суду.

Повідомити учасників справи проможливість ознайомлення з ухвалою суду на веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень за посиланням: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ: В.В. ЛЕБІДЬ