ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

16 листопада 223 року місто Чернівці справа №727/474/16-ц

провадження №22-ц/822/789/23

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Височанської Н.К.,

суддів: Лисака І.Н., Перепелюк І.Б.

секретар Собчук І.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Поліграф-сервіс», треті особи, що не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача: Чернівецька міська рада; ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні власністю та знесення самочинного збудованого нерухомого майна,

В С Т А Н О В И В:

У січні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ТОВ «Поліграф-сервіс», треті особи, що не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача: Чернівецька міська рада; ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні власністю та знесення самочинного збудованого нерухомого майна.

Рішенням Шевченківського районного суду м.Чернівців від 12 липня 2023 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Разом з поданою апеляційною скаргою апелянт звернулася до апеляційного суду із клопотанням про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи, на вирішення якої просила поставити наступні питання:

-Чи відповідає збудований будівельний об`єкт, що розташований по АДРЕСА_1 містобудівному обґрунтуванню (технічному висновку) «Регенерації забудови по АДРЕСА_1 », який затверджений рішенням 33 сесіїV скликання Чернівецької міської ради від 23.10.2008 №721 та будівельно-технічним нормам і правилам, включаючи санітарні норми?;

-Чи відповідає добудований балкон над вікном позивачки до житлового багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 вимогам п.8.14 ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», державним будівельним нормам та правилам, відповідає вимогам системного характеру щодо фасаду багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_1 . Та яким чином дана конструкція впливає на квартиру позивача?

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 19 вересня 2023 року відкрито провадження за поданою апеляційною скаргою, надано учасникам справи право подати свої заперечення на заявлене апелянтом клопотання.

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 21 вересня 2023 року справу призначено до розгляду, клопотання про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи вирішено розглянути в судовому засіданні, заслухавши думку інших учасників справи.

25 вересня 2023 року адвокат Байцар І.Б. в інтересах відповідача ТОВ «Поліграф-Сервіс» подав заперечення на клопотання про призначення експертизи. Посилався на те, що на даному етапі судового розгляду експертиза не може призначатись. Всі підготовчі дії по даній справі було проведено ще в 2016 році. Крім цього, позивачка з аналогічним клопотанням зверталась до суду, однак таке клопотання ухвалою суду залишено без розгляду. Вважає, що поставлене позивачкою в клопотанні питання немає значення для справи, а також в матеріалах справи наявне архітектурно-інженерне дослідження об`єкта реконструкції. Просив залишити клопотання позивачки без розгляду.

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 підтримала заявлене клопотання про призначення експертизи з підстав викладених в клопотанні.

Представник відповідача ОСОБА_3 просив подане клопотання залишити без розгляду з підстав викладених в запереченні на клопотання.

Дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи клопотання, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає до задоволення з таких підстав.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що судові процедури при розгляді справ повинні бути справедливими, справа має бути розглянута в розумний строк.

У цивільному судочинстві діє принцип ефективності судового процесу, який направлений на недопущення затягування розгляду справи та, відповідно до ст.2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ст.76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч.1, 2 ст.83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Згідно із ч.8 ст.83 ЦПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до п.6 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку (наведену правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 08 листопада 2018 року у справі № 910/14672/17, від 24 квітня 2018 року у справі № 910/9394/17 та від 26 жовтня 2018 року у справі № 910/9971/17).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 серпня 2022 року у справі №530/1109/17 (провадження № 61-14266св20) зазначено, що «основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами (пункт 11 частини третьої статті 2 ЦПК України). Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (пункт 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України). Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зауважує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання (рішення ЄСПЛ «Чірікоста і Віола проти Італії»)».

В силу ч.1-3 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Аналіз матеріалів справи свідчить, що провадження у справі відкрито 29 січня 2016 року.

Ухвалою Шевченковского районного суду м.Чернівці від 29 березня 2016 року закрито підготовче засідання та справу призначено до судового розгляду.

В процесі розгляду справи в суді першої інстанції 19 квітня 2021 року позивачкою подавалося клопотання про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи. В обґрунтування клопотання зазначала, що зведена споруда, що являється предметом оскарження була побудована з істотними порушеннями будівельних норм і правил, що у свою чергу і призвело до затінення у її кімнатах і є порушенням інсоляції та знецінення вартості житла. На вирішення даного питання просила поставити питання лише які стосуються інсоляції в кімнатах її квартири (том 3 а.с.131-133).

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 07 червня 2021 року клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення в справі судової будівельно-технічної експертизи залишено без розгляду (том 3 а.с.169-170).

Відповідно до п.15 ч.1 ст.293 ЦПК України (в редакції, що діяла на момент постановлення ухвали) окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо залишення заяви без розгляду.

Позивач ОСОБА_1 не скористалася правом на оскарження ухвали суду від 07 червня 2021 року про залишення клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи без розгляду.

Повторно не зверталася до суду з клопотанням про призначення експертизи та із заявою про поновлення строку на заявлення такого клопотання.

Враховуючи тривалість розгляду справи в суді першої інстанції (7 років 5 місяців 13 днів), а також те, що позивач будучи фахівцем в галузі права та маючи декількох представників, з часу подання позовної заяви мала достатньо часу для підготовки клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Крім цього, з клопотанням про призначення судової будівельно-технічної експертизи з переліком питань, що заявлені в суді апеляційної інстанції, позивачка раніше не зверталася.

Подаючи клопотання про призначення експертизи на стадії апеляційного перегляду, позивач не обґрунтувала неможливості подання відповідного клопотання в суді першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від неї.

Також вона не була позбавлена подати висновок експерта, складений на її замовлення в порядку ч.1 ст.106 ЦПК України.

Суду апеляційної інстанції не надано доказів винятковості випадку для призначення експертизи на стадії апеляційного розгляду.

В клопотанні про призначення експертизи, заявленому в апеляційній скарзі, також не заявлено вимог про поновлення відповідного процесуального строку.

Дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони правовідношення.

Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 05 квітня 2023 року у справі № 175/3509/19.

Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах (частина третя статті 13 ЦК України).

Водночас звернення позивачки до суду з клопотанням про призначення експертизи через сім з половиною років після відкриття провадження у справі не може свідчити про добросовісність її дій.

Виходячи із вищевикладеного, клопотання ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.76, 83, 103, 106, 381 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи залишити без задоволення.

Повний текст ухвали складено 16 листопада 2023 року.

Головуючий Н.К. Височанська

Судді: І.Н. Лисак

І.Б. Перепелюк