Справа № 131/629/23
Провадження № 2/131/289/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.10.2023 м. Іллінці

Іллінецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Олексієнка О.Ю.,

за участю секретаря судових засідань Болотової Л.В.,

розглянувши в судовому засіданні в м. Іллінці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дашівської селищної ради Гайсинського району Вінницької області про визнання права власності в порядку спадкування за законом, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: державний нотаріус Боярської державної нотаріальної контори Прокопенко Вячеслав Михайлович,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Дашівської селищної ради Гайсинського району Вінницької області про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Позов мотивувала тим, що з 2004 року проживала з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 однією сім`єю без реєстрації шлюбу. Вони проживали в одному будинку, вели господарство, мали спільний бюджет, купували майно для спільного користування, але шлюб не реєстрували.

Після довгої хвороби ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 помер.

Факт проживання однією сім`єю підтверджується рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області №369/8371/22 від 16.12.2022 року.

Після смерті чоловіка відкрилась спадщина: земельна ділянка (пай), позивач звернулась до Боярської державної нотаріальної контори, державного нотаріуса Прокопенко В.М. з метою видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку площею 1.9832 га., кадастровий номер :02:000.0042, яка розташована на території Китайгородеької сільської ради Іллінецького району Вінницької області, яка належала ОСОБА_2 на підставі Свідоцтва на право на спадщину за заповітом. Підставою звернення до нотаріуса є те, що позивач проживала з померлим однією сім`єю, що підтверджується рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області №369/8371/22 від 16.12.2022 року. Проте їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій та рекомендовано звернутись до суду.

У постанові про відмові у вчиненні нотаріальних дій від 13.04.2023 року №529/02-31 зазначається, що позивач ОСОБА_1 подавала заяву про відмову від прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 .

Написання відмови позивач пояснює тим, що після смерті ОСОБА_2 , вона пережила сильний стрес в результаті якого потрапила до лікарні з діагнозом транзиторний церебральний ішемічний напад, що підтверджується випискою із медичної карти хворого від 29.06.2021 року. Приймати спадщину не планувала, тому що хотіла, щоб це зробив син ОСОБА_2 . Однак, спадкоємець ОСОБА_3 , спадщину не прийняв, заяву про прийняття спадщини не подавав, від спадщини відмовляється.

Враховуючи вище наведені обставини, позивач хоче вступити в спадщину після свого чоловіка ОСОБА_2 , щоб його спадщина не вважалась відмерлою.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_4 позовні вимоги підтримали, просили їх задоволити.

Представник відповідача Дашівської селищної ради Вінницької області подав відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що позовні вимоги визнає, проти їх задоволення не заперечує та просить проводити розгляд справи у відсутність представника ради.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, давши оцінку зібраним доказам, суд приходить до висновку про відмову в позовних вимогах з наступних підстав.

Судом установлено, що згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян від 01.02.2021 ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина.

Відповідно матеріалів спадкової справи №267/2021 Боярської державної контори 10 червня 2021 року позивач подала заяву до нотаріуса про прийняття спадщини (а.с. 16).

Згідно повідомлення Києво-Святошинської районної державно нотаріальної контори Київської області, від 10 червня 2021 року запропоновано, особисто звернутися до Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , або надіслати заяву про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підпис на якій буде нотаріально засвідчено (а.с. 49).

У подальшому відповідно до матеріалів спадкової справи встановлено, що 05.08.2021 на адресу Боярської державної нотаріальної контори надійшла заява ОСОБА_1 про відмову від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Відповідно до повідомлення Києво-Святошинської районної державно нотаріальної контори Київської області, від 10 серпня 2021 року ОСОБА_1 запропоновано, особисто звернутися до Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області для подачі заяви про відмову від прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , або надіслати заяву про відмову від прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підпис на якій буде нотаріально засвідчено (а.с. 51).

13 квітня 2022 року ОСОБА_1 подала до Боярської державної нотаріальної контори заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 (а.с. 58).

Згідно рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області, від 16 грудня 2022 року, заяву ОСОБА_1 задоволено, встановлено факт проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу (а.с. 11-12).

Постановою державного нотаріуса Боярської державної нотаріальної контори Прокопенка В.М. - відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 відмовилась від прийняття спадщини згідно її заяви.

Згідно зі статтями 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтями 1217, 1223 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до частин першої, другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Відповідно до ст. 1273 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом може відмовитися від спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Слід зазначити, що відповідно до порядку вчинення нотаріальних дій заяву про відмову у прийнятті спадщини спадкоємець подає особисто або поштою направляє на адресу нотаріуса, який безпосередньо відкриватиме спадкову справу (або вже відкрив за заявою інших спадкоємців), проте в цьому випадку його підпис має бути обов`язково засвідчений нотаріально. Підпис на такій заяві про відмову спадщини, може бути засвідчений будь-яким нотаріусом, незалежно від місця постійного проживання померлого. Після її оформлення така заява подається (особисто, кур`єром або спрямовується поштою) нотаріусу, який безпосередньо відкриватиме спадкову справу, або вже відкрив за заявами інших спадкоємців.

Особа, яка відмовляється від спадщини, може відкликати («повернути») свою заяву в межах загального строку прийняття спадщини (6 місяців з дня смерті спадкодавця) та скористатися усіма правами спадкоємця, що передбачені законом.

Так, згідно матеріалів спадкової справи 05.08.2021 на адресу Боярської державної нотаріальної контори надійшла заява ОСОБА_1 про відмову від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Відповідно до повідомлення Києво-Святошинської районної державно нотаріальної контори Київської області, від 10 серпня 2021 року ОСОБА_1 запропоновано, особисто звернутися до Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області для подачі заяви про відмову від прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , або надіслати заяву про відмову від прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підпис на якій буде нотаріально засвідчено (а.с. 51).

Однак, після вказаного повідомлення нотаріуса на адресу ОСОБА_1 , остання не виконала дії щодо належним чином засвідчення дійсності свого волевиявлення про відмову у прийнятті спадщини.

При цьому, 13.04.2022 в належний спосіб подала до Боярської державної нотаріальної контори заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 (а.с. 58).

Однак, постановою державного нотаріуса Боярської державної нотаріальної контори Прокопенком В.М. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 відмовилась від прийняття спадщини згідно її заяви.

Таким чином, враховуючи вказані обставини між ОСОБА_1 та державним нотаріусом Прокопенком В.М. фактично виник спір, оскільки останній відмовив ОСОБА_1 у вчинені нотаріальної дії посилаючись на відмову від прийняття спадщини, яка належним чином не була засвідчена.

Статтею 50 Закону України «Про нотаріат» передбачено, що нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти.

В постановах Верховного Суду від 19 березня 2018 року у справі № 754/16825/15-ц (провадження № 61-3156св18) та від 17 березня 2021 року у справі № 761/36415/18 (провадження № 61-15155св20) зазначено, що тлумачення статті 50 Закону України «Про нотаріат» свідчить, що при задоволенні позову про оспорення постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії суд не може зобов`язати нотаріуса вчиняти нотаріальні дії, оскільки такі дії вчиняються нотаріусом відповідно до Закону України «Про нотаріат» і належать до його компетенції.

В постанові від 30 червня 2021 року у справі № 761/40184/16-ц (провадження № 61-5802св19) Верховний Суд сформулював такі правові висновки.

Законодавець передбачає можливість оскарження нотаріальних дій або відмови в їх вчиненні, нотаріальних актів до суду (стаття 50 Закону України «Про нотаріат»). У такому разі позовні вимоги можуть бути пред`явлені безпосередньо до нотаріуса.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19) зазначено, що закріплене у статті 50 Закону України «Про нотаріат» право на оскарження нотаріальної дії може бути реалізоване у тому випадку, якщо звернення з такою вимогою може привести до відновлення порушеного права або інтересу безвідносно до дослідження правомірності дій інших осіб.

У порядку цивільного судочинства розглядаються вимоги про оскарження дій нотаріуса лише у разі відсутності спору про право між учасниками цивільних правовідносин.

Відповідно до частини першої статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня особиста і безпосередня заінтересованість; саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір.

Верховний Суд зазначає, що відповідач - це особа, яка, на думку позивача порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач залучається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2020 року в справі № 175/1941/16-ц (провадження № 61-19798св18) вказано, що у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 січня 2021 року в справі № 227/5540/18 (провадження № 61-3521св20) зазначено, що нотаріус є публічною особою, якій державою надано повноваження щодо посвідчення прав і фактів, які мають юридичне значення, та вчинення інших нотаріальних цій з метою надання їм юридичної вірогідності. Вчиняючи нотаріальні дії, нотаріус діє неупереджено, він не може діяти в інтересах жодної з осіб - учасника нотаріальної дії. Нотаріус не стає учасником цивільних правовідносин між цими особами, а отже, не може порушувати цивільні права, які є змістом цих відносин. Відсутня і процесуальна заінтересованість нотаріуса в предметі спору та реалізації прийнятого рішення.

Верховний Суд зазначає, що якщо право позивача оспорюється іншими учасниками конкретних цивільних правовідносин, які вважають, що вчинення чи невчинення певної нотаріальної дії вплине на їх права та обов`язки, такий спір підлягає вирішенню саме між особою, яка безпосередньо брала участь у нотаріальному процесі, та особою, яка оспорює права, що виникають на підставі вчиненої нотаріальної дії.

Вирішуючи питання про склад осіб, які братимуть участь у справі, суд повинен враховувати характер спірних правовідносин, визначену ним норму матеріального права, яка підлягає застосуванню, та матеріально-правовий інтерес у вирішенні справи.

У разі пред`явлення позову не до всіх відповідачів суд не вправі за своєю ініціативою і без згоди позивача залучати інших осіб до участі у справі як відповідачів чи співвідповідачів. Суд зобов`язаний вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і стосовно тих відповідачів, які зазначені у ньому. За клопотанням позивача у разі неможливості розгляду справи без участі відповідача чи співвідповідачів у зв`язку з характером спірних правовідносин суд залучає його чи їх до участі у справі, що визначено статтею 51 ЦПК України.

Неналежна сторона у цивільному процесі - це особа, стосовно якої суд встановив, що вона не є ймовірним суб`єктом тих прав, свобод, законних інтересів чи юридичних обов`язків, щодо яких суд повинен ухвалити рішення, і у зв`язку з цим проведено її заміну або ухвалено рішення про відмову в позові.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою позивача.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Визнати відповідача неналежним суд може тільки в тому випадку, коли можливо вказати на особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.

Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок про те, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Таким чином, у даній справі, яка розглядається судом позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з огляду на те, що, на думку державного нотаріуса, позивачем зроблено волевиявлення про відмову у прийнятті спадщини. Тобто при вирішенні питання щодо оформлення спадщини за законом нотаріус надав правову оцінку заяві про відмову про прийнятті спадщини не враховуючи порядок її засвідчення.

Отже, в даному конкретному випадку, враховуючи зміст і характер відносин між учасниками справи, позивачу слід було звернутись з позовними вимогами щодо оскарження постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії оскільки цей нотаріальний акт стосувався лише прав та інтересів спадкоємця за законом ОСОБА_1 і в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що відповідач Дашівська селищна рада оспорює прийняття спадщини померлого ОСОБА_2 .

Таким чином, оцінюючи в сукупності всі досліджені у справі докази, суд вважає, що вимоги позивача щодо визнання за нею права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за закономм після смерті ОСОБА_2 є безпідставними, тому в їх задоволені слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 16, 1217, 1218, 1220, 1223, 1268, 1270, ЦК України, ст. ст. 263, 264, 265 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Дашівської селищної ради Гайсинського району Вінницької області про визнання права власності в порядку спадкування за законом, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: державний нотаріус Боярської державної нотаріальної контори Прокопенко Вячеслав Михайлович - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Дашівська селищна рада Гайсинського району Вінницької області, поштова адреса: 22740, вул. Горького, 9, смт. Дашів Гайсинського району, Вінницької області, .

Третя особа:

Державний нотаріус Боярської державної нотаріальної контори Прокопенко Вячеслав Михайлович, 08150, м. Боярка, Фастівського району, Київської області, вул. Б. Хмельницького, 113.

Суддя: