Роздільнянський районний суд Одеської області
Справа № 511/3127/23
Номер провадження: 2/511/752/23
23 листопада 2023 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:
головуючого судді: Панчук А. І.,
секретаря судового засідання Волкової А.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Роздільна Одеської області, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
В провадженні Роздільнянського районного суду Одеської області перебуває на розгляді вищевказаний позов, згідно якого позивачка ОСОБА_1 просить розірвати шлюб між нею та відповідачем , який було зареєстровано у Дніпровським районним у місті Херсоні відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонської області, актовий запис № 144.
Стислий виклад позиції позивачки.
27 квітня 2019 року ОСОБА_3 та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб у Дніпровським районним у місті Херсоні відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонської області, актовий запис № 144.
Однак, спільне життя у сторін не склалось та подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки.
Стислий виклад позиції відповідача.
ОСОБА_4 належним чином повідомлявся про дату тпа час судового засідання, а саме шляхом направлення поштової кореспонденцї рекомендованим листом з повідомленням на адресу реєстрації відповідача , а також через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (частина 11 статті 128 ЦПК України), але в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, а також у встановлений судом строк відзив на позов не подав. ( а.с.22,23).
23 листопада 2023 року на адресу суду від позивачки надійшла заява про розгляд справи без її - позивачки участі, позовні вимоги підтримує та не заперечує проти ухвалення заочного рішення (а.с. 24).
Процесуальні дії у справі.
20 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін по справі (а.с. 20).
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрували шлюб 27 квітня 2019 року, про що складено відповідний актовий запис №144, прізвище після державної реєстрації шлюбу: чоловіка ОСОБА_5 , дружини ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , яке видано Дніпровським районним у місті Херсоні відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонської області (а.с. 4).
Від шлюбу мають неповнолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , копія якого наявна в матеріалах справи. (а.с.7)
Як вбачається з матеріалів позовної заяви, спільне життя у сторін не склалось та подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки.
Водночас, статтями 12, 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, та норми права, які застосував суд, мотиви їх застосування.
Дослідивши фактичні обставини справи, суд прийшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, оскільки за результатами розгляду справи, судом встановлено, що подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки.
Так, згідно положень статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до диспозиції статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до пункту 10 Постанови Пленуму Верховного суду України 21.12.2007 №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Верховний Суд в постанові від 03 грудня 2020 року (справа №456/848/16) зазначив, що суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя.
Надання строку для примирення подружжя є правом суду, а не його обов`язком.
Згідно частини 1 статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Як встановлено судом, відповідач належним чином повідомлявся про дату, час та місце судового засідання, про причини неявки суду не повідомив, відзив у встановлений судом строк не подавав, а позивачка не заперечує проти ухвалення заочного рішення, а тому, виходячи з вищевказаного, суд прийшов до висновку про наявність підстав для ухвалення заочного рішення.
На підставі статей 24, 56, 110, 112, 114, 115 СК України, та керуючись статтями 4, 12, 81, 133, 137, 141, 206, 247, 259, 263-265, 280 - 284, 354 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_7 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований Роздільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Дніпровським районним у місті Херсоні відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонської області, актовий запис 144 розірвати.
Після розірвання шлюбу залишити прізвище: чоловіку Повод, жінці Повод.
Роз`яснити сторонам по справі, що відповідно до частини третьої статті 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відповідно до статті 283 ЦПК України направити відповідачу копію заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подачі протягом 30 днів апеляційної скарги з дня проголошення судового рішення.
Суддя А. І. Панчук