Справа №461/6695/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 листопада 2023 року м.Львів.

Галицький районний суд міста Львова

в складі:

головуючого судді Юрківа О.Р.,

за участю:

секретаря судового засідання Пахолко Д.О.,

представниці позивачки ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Львівського комунального підприємства «Княже місто», за участю третьої особи ОСОБА_4 про відшкодування завданих збитків та відшкодування моральної шкоди завданої залиттям нежитлових приміщень,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з позовом до Львівського комунального підприємства «Княже місто», за участю третьої особи ОСОБА_4 про відшкодування завданих збитків та відшкодування моральної шкоди завданої залиттям нежитлових приміщень. Свої вимоги мотивує тим, що позивачка є власницею нежитлових приміщень підвального поверху будинку АДРЕСА_1 . 08.07.2021 року внаслідок неналежного стану трубопроводу внутрішньобудинкової мережі водопостачання вказаного будинку відбувся скритий витік води, що призвів до залиття належних позивачці нежитлових приміщень, їх пошкодження та заподіяння позивачу у зв`язку із цим майнової шкоди. 16.07.2021 року працівниками ЛКП «Княже місто» було складено акт про підтоплення підвального поверху нежитлового приміщення, у якому вказується, зокрема, про виявлене підтоплення водою нежитлового приміщення (колишня квартира АДРЕСА_2 ) на АДРЕСА_1 , орієнтовної висоти 0,2 м. Висота затоплення встановлена візуально. Причиною підтоплення члени комісії вказали скритий витік водопровідної мережі в подвір`ї будинку. Як засвідчується висновком експерта, складеним за результатами проведеної будівельно-технічної експертизи, вартість відновлювальних ремонтних робіт, необхідних для усунення пошкоджень після затоплення належної позивачці частини підвального приміщення становить 44 950, 00 грн. При цьому, кошторис вартості необхідних ремонтних відновлювальних робіт, врахований експертом, не включав в себе вартість робіт з виведення плісняви, яка потенційно могла би з`явитися у приміщеннях після їх залиття. У подальшому, після проведення експертного дослідження та виконання відновлювальних ремонтних робіт, було виявлено, що незважаючи на проведений ремонт на поверхнях стін і стель приміщень проявилися наявні колонії плісняви, існування яких підтримує наявна вологість стін, причиною чого може бути попереднє залиття приміщень. У зв`язку з наведеним, було встановлено, що для відновлення стану об`єкта потребується проведення додаткових робіт, не врахованих у вказаному висновку експерта, а саме - нанесення на стіни приміщень спеціального розчину для зняття плісняви, чищення приміщень від плісняви шляхом озонування. Відповідно до рахунку, виставленого позивачці фізичною особою-підприємцем ОСОБА_5 , загальна вартість робіт з нанесення на стіни пошкоджених приміщень позивачкою спеціального розчину для зняття плісняви, а також з чищення приміщень від плісняви шляхом озонування становить 19 600, 00 грн. Позивачка зазначає, у зв`язку із залиттям приміщень вона зазнала майнової шкоди у виді витрат, які вона мусить зробити для відновлення попереднього стану своїх приміщень, зокрема, виведення плісняви, що з`явилася через залиття. Сукупна вартість таких витрат становить 64 550, 00 грн.

ОСОБА_3 зазначає, що у зв`язку із заподіяною внаслідок залиття шкодою, часом та зусиллями, які потрібні для відновлення попереднього стану приміщень, вона зазнала глибинних душевних та психічних страждань, пов`язаних із пошкодженням її майна, а також із порушенням нормального ритму її життя, тяжкістю вимушених змін (неможливість на попередньому споживчому рівні користування належним позивачці майном), тобто, зазнала моральної шкоди у зв`язку із заподіянням шкоди її нерухомому майну. Тому просить стягнути на її користь 7000, 00 моральної шкоди, таку суму позивачка вважає справедливою, добросовісною та розумною сумою компенсації.

Також, позивачка зазначає, що у період з 01.01.2020 року по 08.07.2021 року, тобто дату підтоплення нежитлових приміщень, на відповідача покладалися обов`язки з утримання та технічного обслуговування будинку АДРЕСА_1 . 30.10.2018 року Галицькою районною адміністрацією Львівської міської ради було видано розпорядження №363 «Про списання житлових будинків з балансу ЛКП «Снопківське». Межі території обслуговування ЛКП «Снопківське» були встановлені Розпорядженням Галицької районної адміністрації Львівської міської ради від 09.10.2001 року №1232 «Про впорядкування меж територій, на які поширюється компетенція житлово-експлуатаційних підприємств». АДРЕСА_1 , відносилась до сфери обслуговування ЛКП «Снопківське». 10.10.2019 року Львівською міською радою було прийнято Ухвалу №5635 «Про припинення ЛКП «Снопківське» шляхом приєднання до ЛКП «Княже місто». У зв`язку з припиненням ЛКП «Снопківське» шляхом приєднання до ЛКП «Княже місто» обов`язки з утримання та технічного обслуговування будинку АДРЕСА_1 , перейшли до ЛКП «Княже місто». Позивачка зазначає, що станом на 08.07.2021 року, тобто на момент залиття приміщень, у будинку АДРЕСА_1 не було створено ОСББ, а між власниками квартир (інших приміщень) у цьому будинку не було досягнуто домовленості про форму управління будинком. У зв`язку із наведеним за станом на 08.07.2021 року ЛКП «Княже місто» на виконання ухвали №4035 продовжувало виконувати обов`язки з управління будинком АДРЕСА_1 . Враховуючи наведене, позивачка зазначає, що відповідач у період, зокрема, з 01.01.2020 року по 08.07.2021 року був виконавцем житлово-комунальних послуг в будинку АДРЕСА_1 , та що до його обов`язків відносилося у тому числі утримання вказаного будинку. Враховуючи наведене просить позов задовольнити.

Ухвалами Галицького районного суду м. Львова від 12.12.2022 року відкрито спрощене позовне провадження у справі та звільнено позивачку від сплати судового збору.

20.01.2023 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від представника відповідача.

20.02.2023 року представник відповідача подав до суду клопотання про залучення до участі в справі третьої особи ОСОБА_4 .

Протокольною ухвалою суду від 24.03.2023 року залучено до участі в справі в якості третьої особи ОСОБА_4

20.04.2023 року представник відповідача подав до суду клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

11.05.2023 року представниця позивачки подала до суду відповідь на відзив.

21.06.2023 року представниця позивачки подала до суду заперечення на клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 21.06.2023 року у задоволенні клопотання представника відповідача Львівського комунального підприємства «Княже місто» Довганя А.О. про призначення будівельно-технічної експертизи відмовлено за безпідставністю.

15.11.2023 року представник відповідача подав до суду додаткові письмові пояснення.

Представниця позивачки у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, надала суду пояснення аналогічні викладеним у мотивах позовної заяви, просить позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги заперечив, просить відмовити в задоволенні позову, оскільки вважає, що ЛКП «Княже місто» є неналежним відповідачем, оскільки третьою особою ОСОБА_4 підведено водопостачання ззовні самовільно, без відповідного погодження з відповідними інженерними службами міста. ЛКП «Княже місто» не було відомо про дане самовільне під`єднання. В даному житловому будинку водопровідні труби, проведені через подвір`я будинку до нежитлового приміщення власником якого є ОСОБА_4 . Вказані труби були встановлені самовільно, кустарним способом, без дотримання санітарно-епідеміологічних норм, технічних вимог щодо проходження мережі каналізаційних та водопровідних труб у будинку АДРЕСА_1 . Крім того, встановлені вони були без погодження із надавачами послуг водопостачання та водовідведення, балансоутримувачем будинку та перебували у непридатному для використання стані, що у свою чергу і спричинили підтоплення нежитлового приміщення позивача. Вказане водопостачання не відноситься до внутрішньобудинкових мереж і не обслуговується підприємством, оскільки влаштоване самостійно виключно для обслуговування нежитлового приміщення першого поверху власником на даний час якого є ОСОБА_4 , щоб мати труби водопостачання та водовідведення у приміщені. Згідно з законодавчими актами, існує чітке розмежування між виконавцем і організацією, що обслуговує будинок. Так, виконавець відповідає за постачання води до фундаменту будинку. Далі, від фундаменту до квартири абонента наступає відповідальність власника, квартири. Відповідач не має статусу виконавця комунальної послуги з обслуговування самостійно встановлених додаткових мереж. Внутрішньоквартирну розводку труб здійснює кожен власник житлового помешкання для своєї зручності, дизайну та уподобань. Тому представник відповідача вважає, що позовні вимоги позивача, є необґрунтованими та безпідставними, оскільки позивачкою не підтверджено порушень з боку відповідача, що призвели до підтоплення підвального поверху.

Третя особа ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, вирішення позовних вимог залишила на розсуд суду.

Згідно з ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про час та місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви, тому за таких обставин суд вважає за можливе розглянути заяву у їх відсутність оскільки у матеріалах справи є достатньо необхідних доказів про права та обов`язки сторін, їх взаємовідносини для постановлення судом законного та об`єктивного рішення.

Заслухавши пояснення представниці позивачки та представника відповідача, дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд встановив такі фактичні обставини.

ОСОБА_3 є власницею нежитлових приміщень підвального поверху будинку АДРЕСА_1 / а. с. 14-16/.

16.07.2021 року працівниками ЛКП «Княже місто» було складено акт про підтоплення підвального поверху нежитлового приміщення, у якому зазначено, що виявлено 08.07.2021 року підтоплення водою підвального поверху нежитлового приміщення власником ОСОБА_3 . Орієнтовна висота затоплення 0.2 м. Висота затоплення встановлена візуально. Причиною підтоплення є критий витік водопровідної мережі в подвір`ї будинку. Дана водопровідна мережа проведена власником нежилових приміщень першого поверху ОСОБА_4 . Комісією рекомендовано питання відшкодування нанесених збитків вирішувати спільною згодою власників нежитлових приміщень. У випадку не досягнення згоди, дане питання рекомендовано вирішувати в судовому порядку /а. с. 17/.

Згідно з висновком експерта №011/22 від 30.03.2022 року, складеним за результатами проведеної будівельно-технічної експертизи, залиття нежитлових приміщень літ. 5а-7, літ. 5а-8 та літ. 5а-9 підвального поверху на АДРЕСА_1 в липні 2021 року відбулось внаслідок витоку води з водопровідної внутрішньо-будинкової мережі в подвір`ї будинку, причиною якого міг бути незадовільний стан з`єднань частин трубопроводу водопостачання. Обслуговування внутрішньо-будинкових мереж на АДРЕСА_1 відноситься до обов`язків ЛКП «Княже місто». Вартість ремонтно-будівельних робіт, необхідних для усунення пошкоджень, що виникли внаслідок залиття підвальних приміщень літ. 5а-7, 5а-8, 5а-9 на АДРЕСА_1 становить 44960, 00 грн. /а. с. 21-54/.

Відповідно до рахунку, виставленого позивачці фізичною особою-підприємцем ОСОБА_5 , загальна вартість робіт з нанесення на стіни пошкоджених приміщень позивачкою спеціального розчину для зняття плісняви, а також з чищення приміщень від плісняви шляхом озонування становить 19 600, 00 грн. /а. с. 56/.

30.10.2018 року Галицькою районною адміністрацією Львівської міської ради було видано розпорядження №363 «Про списання житлових будинків з балансу ЛКП «Снопківське». Межі території обслуговування ЛКП «Снопківське» були встановлені Розпорядженням Галицької районної адміністрації Львівської міської ради від 09.10.2001 року №1232 «Про впорядкування меж територій, на які поширюється компетенція житлово-експлуатаційних підприємств». АДРЕСА_1 , відносилась до сфери обслуговування ЛКП «Снопківське» /а. с. 59-63/.

10.10.2019 року Львівською міською радою було прийнято Ухвалу №5635 «Про припинення ЛКП «Снопківське» шляхом приєднання до ЛКП «Княже місто». У зв`язку з припиненням ЛКП «Снопківське» шляхом приєднання до ЛКП «Княже місто» обов`язки з утримання та технічного обслуговування будинку АДРЕСА_1 , перейшли до ЛКП «Княже місто» /а. с.64-66/.

З відповіді на адвокатський запит від 13.12.2022 року наданої ЛКП «Княже місто» вбачається, що ЛКП «Княже місто» з 01.10.2020 року та до моменту прийняття рішення власниками квартир про форму управління будинком, здійснює обслуговування будинку АДРЕСА_1 . Звернень мешканців будинку щодо самовільно проведених робіт по влаштуванню водопровідної мережі власником нежитлового приміщення та співвласником будинку на АДРЕСА_1 ОСОБА_4 не надходило. Також зазначено, що якщо співвласники будинку вважають, що порушені їхні права стосовно проведення робіт з влаштування водопровідної мережі власником нежитлового приміщення ОСОБА_4 , рекомендовано співвласникам будинку вирішити вказане питання у судовому порядку /а. с. 103-104/.

З відповіді ЛМКП «Львівводоканал» від 17.01.2023 року вбачається, що технічні умови на приєднання нежитлового приміщення (загальною площею 25 кв. м) в будинку АДРЕСА_1 до централізованих систем водопостачання та водовідведення ЛМКП «Львівводоканал» не надавались. З ФОП ОСОБА_4 було укладено договір №711466 від 22.05.2018 року про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення ( з використанням внутрішньо будинкових систем) для потреб офісного приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Послуги централізованого водопостачання та централізованого водовідведення споживачам, які проводять діяльність в нежитлових приміщеннях багатоквартирних будинків проводиться на підставі індивідуальних договорів відповідно до Правил надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, які затвердження Постановою КМУ від 02.02.2022 року п. 85 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 05.07.2019 року №690» Умовами вказаних індивідуальних договорів не передбачено отримання технічних умов на підключення до внутрішньо будинкових мереж / а. с. 122/.

Відповідно до звіту про попереднє технічне обстеження та висновки щодо визначення причин підтоплення підвальних приміщень магазину-салону (умовно літери «5а») житлового будинку на АДРЕСА_1 №221/10-2023 наданого ФОП ОСОБА_6 , яка є експертом по технічному обстеженню будівель та споруд вбачається наступне. Загальний технічний стан житлового будинку на АДРЕСА_1 задовільний. Пошкоджень, які зменшують загальну несучу здатність, не виявлено. Будинок в загальному підлягає подальшій нормальній експлуатації при умові виконання локальних ремонтно-відновлювальних робіт в межах виявлених локальних пошкоджень. Підтоплення підвальних приміщень магазину - салону відбулися, найвірогідніше, внаслідок насичення піщаного шару грунтів основи, розташованого нижче рівня підлог основного підвалу, вологою техногенного походження, а саме вологою із пошкодженої, влаштованої власниками нежитлових приміщень літ. «4» на 1 поверсі будинку, підключення до водопровідної труби поливального крану у внутрішньому подвір`ї будинку. Це підключення було влаштоване таким чином по причині відсутності забезпечення доступу для підключення їх до стояка внутрішньо-будинкової мережі системи водопостачання, розташованої в санвузлі приміщень магазину - салону.

Також, в даному звіті зазначено, що підлоги в підвальних приміщеннях магазину-салону (умовно літери 5А по поверховому плану, які були підтопленні, під час виконання реконструкції були понижені нижче існуючого рівня ґрунтових підлог підвалу будинку в загальному в межах 30-40см. без влаштування вертикальної та горизонтальної гідроізоляції стін підвальних приміщень, що у свою чергу і призводить до появ значної сирості та грибка / а. с. 204-212/.

Даними висновками встановлено факт того, що до стояка водопостачання, який забезпечував підведення води до санвузла магазину-салону позивачки та санвузла квартири АДРЕСА_3 на другому поверсі, мали б бути підключені і санітарні прилади санвузла нежитлових приміщень під літерою 4 на першому поверсі, які належать ОСОБА_4 . По причині відмови власниками магазину-салону у доступі до відновлення підключення до водяного стояка, підключення цих приміщень було виконане самими власниками нежитлових приміщень під літерою 4 не до внутрішньо-будинкових мереж водопостачання, а до поливального крану, розташованого з протилежної сторони внутрішнього подвір`я будинку.

Згідно з розпорядження Галицької районної адміністрації №1305 від 11.11.2003 року «Про розгляд заяви власника квартири АДРЕСА_4 » затверджено висновок міжвідомчої комісії Галицького району (протокол №6 від 18.02.2003 року) та дозволено завершити самовільно розпочату реконструкцію квартири АДРЕСА_4 під магазин промтоварів з розширенням її за рахунок приєднання підвальних приміщень згідно технічних висновків «НДІ ПРОЕКТРЕКОНСТРУЦІЯ» та проекту реконструкції квартири розробленого НПФ «ГАЛПРОЕКТ» відповідно до якого реконструкція не передбачає змін загальних існуючих габаритів квартири та суттєвих конструктивних змін, в тому числі непередбачено і збільшення висоти (пониження рівня підлоги) в підвальних приміщеннях, які приєднуються до квартири.

Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Вказаною нормою закону визначено також способи захисту цивільних прав та інтересів та визначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її задала.

Згідно з ч.2 ст.22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ч.2 ст. 24 ЖК України житлово-експлуатаційні організації забезпечують схоронність житлового фонду і належне його використання, високий рівень обслуговування громадян, а також контролюють додержання громадянами правил користування жилими приміщеннями, утримання жилого будинку і прибудинкової території.

Згідно з ст. ст. 176, 178 ЖК України, «Правил користування приміщеннями житлових будинків», п. 1.2.6. Примірного переліку послуг з утримання будинків та споруд, при будинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженого наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 10.08.2004р. №150, інших нормативно-правових актів власник будинку здійснює ремонт даху. Ремонт квартири, викликаний причинами, не залежними від власника квартири, здійснюється власником будинку. Власник житлового будинку (балансоутримувач житлового будинку або уповноважена ним особа) несе відповідальність перед власником квартири в разі незадовільного утримання будинку або ненадання в повному обсязі послуг, відповідно до законодавства.

Частиною 3 ст. 177 ЖК України передбачено, що якщо необхідність у проведенні внутріквартирного ремонту викликана пошкодженням частин будинку чи його конструктивних частин, цей ремонт провадиться наймодавцем (власником будинку) або за його рахунок.

Згідно з Наказом Державного комітету України з питань Житлово-Комунального господарства від 17.05.2005 року №76 виконавець послуг це суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу.

Статтею 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до основних житлово-комунальних послуг, відносяться послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд та послуги з утримання будинків і споруд (в тому числі поточний ремонт).

Згідно з ч.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» під утриманням будинків і прибудинкових територій законодавець розуміє господарську діяльність, спрямовану на задоволення потреб фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексних будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством.

Наказом Державного комітету України з питань Житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76 затверджено «Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій», згідно якого на житлово-експлуатаційні організації покладено обов`язок забезпечувати належне технічне обслуговування жилих будинків.

Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо (п. 2 Наказу).

Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

За статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з приписами ст. 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.

Згідно з ст. 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.

Згідно з законодавчими актами, існує чітке розмежування між виконавцем і організацією, що обслуговує будинок. Так, виконавець відповідає за постачання води до фундаменту будинку. Далі, від фундаменту до квартири абонента наступає відповідальність власника, квартири, нежитлового приміщення.

З «Правил користування системами централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення в населених пунктах України», затвердженого наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України 27 червня 2008 року № 190 (у редакції наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 19 квітня 2021 року № 97) зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 07 жовтня 2008 р. за № 936/15627 вбачається, що ці правила визначають порядок користування системами централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення населених пунктів України та є обов`язковими для всіх споживачів, які отримують послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення (далі - споживач), та суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність у сфері централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення та мають у власності господарському віданні або оперативному управлінні об`єкти, системи централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення, і з якими суб`єктом господарювання укладено договір на отримання послуг з централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення (далі - виконавець послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення), замовників послуг з централізованого водопостачання та водовідведення.

Договірні відносини між виконавцем послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення та споживачем здійснюються виключно на договірних засадах відповідно до Законів України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», «Про житлово-комунальні послуги» та «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання».

Технічні умови на приєднання до систем централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення (далі - технічні умови) - комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об`єкта будівництва, реконструкції та заходів для забезпечення гідравлічних параметрів стабільної роботи систем централізованого питного водопостачання (з урахуванням забезпечення потреб пожежогасіння) та/або централізованого водовідведення. Виконавець послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення обслуговує вуличні, квартальні та дворові мережі водопостачання та водовідведення, споруди і обладнання, а також технологічні прилади й пристрої на них, які перебувають у нього на балансі або на які є відповідний договір на обслуговування зі споживачем.

Мережі водопостачання та водовідведення споживача експлуатуються та обслуговуються споживачем. Обслуговування мереж споживача може здійснюватися виконавцем послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення на умовах окремого договору.

Межею розподільчих мереж, які обслуговує виконавець послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення, є перший колодязь із запірною арматурою у місці приєднання до водопровідної мережі споживача відповідно до акта розмежування майнової належності та експлуатаційної відповідальності сторін до технічних умов.

Приймання стічних вод від споживачів до системи централізованого водовідведення здійснюється відповідно до Правил приймання стічних вод до систем централізованого водовідведення, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 01 грудня 2017 року № 316, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 15 січня 2018 року за № 56/31508 (далі - Правила приймання стічних вод), та Порядку визначення розміру плати, що справляється за понаднормативні скиди стічних вод до систем централізованого водовідведення, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 01 грудня 2017 року № 316, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 15 січня 2018 року за № 56/31509, а також місцевих правил приймання стічних вод до систем централізованого водовідведення населеного пункту, які затверджуються органом місцевого самоврядування в установленому порядку.

Приєднання до систем централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення здійснюється відповідно до технічних умов, виданих виконавцем послуги з централізованого водопостачання/централізованого водовідведення, та розробленого і затвердженого в установленому порядку проекту на приєднання.

Згідно з роз`яснення Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 01 вересня 2006 року, стосовно віднесення стояків холодного водопостачання та водовідведення до внутрішньобудинкових мереж та фінансування робіт із їх ремонту, витрати на технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення (від зовнішньої стіни будинку до внутрішньої стіни квартири) і зливової каналізації визначаються відповідно до укладених договорів між власником (балансоутримувачем) будинку або його уповноваженою особою та організацією, яка здійснює експлуатацію внутрішньобудинкових систем.

До цих витрат також включаються витрати на ліквідацію аварій та внутрішньоквартирних мережах (від зовнішньої стіни квартири до санітарно-технічного обладнання). Отже, визначення мережі розподілу зазначених мереж, зокрема стояків, тобто їх віднесення до внутрішньоквартирної мережі здійснюється відповідно до проектної документації на будинок.

Також варто зазначити, що до тарифу на оплату послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій належать витрати з технічного обслуговування та поточного ремонту внутрішньобудинкових мереж водо-, теплопостачання та водовідведення і ліквідації аварій на внутрішньоквартирних мережах (від зовнішньої стіни квартири до санітарно-технічного обладнання). Роботи з капітального ремонту до складу наведеного тарифу не належать.

Утримання та ремонт (своєчасна заміна) внутрішньоквартирних мереж водопостачання є обов`язком власника квартири, відповідно до пункту 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» № 572 від 8 жовтня 1992 року, пунктів 3.7, 5.3 наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» № 76 від 17 травня 2006 року, статті 151 ЖК України, статті 10 Закону «Про приватизацію державного житлового фонду».

Окрім цього, відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній чи юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Згідно з ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає у фізичному болі та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у приниженні честі та гідності фізичної.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

У пункті 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" судам роз`яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювачу, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього її заподіянні. Перераховані складові фактичної підстави для відповідальності з заподіяння моральної шкоди є колом тих обставин, які повинні бути встановлені судом. Відсутність хоча б одного елементу виключає відповідальність за завдану шкоду.

Згідно з ч. 3 ст. 1 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до вимог ст. 76, 77, ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

У відповідності до вимог ч.1 ст.80 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України на сторін покладено обов`язок доказування і подання доказів. Це положення є одним із найважливіших наслідків принципу змагальності. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З матеріалів справи вбачається, що будинок АДРЕСА_1 перебуває на балансі та обслуговується відповідачем ЛКП «Княже місто». Окрім цього, під час розгляду справи встановлено, що третьою особою ОСОБА_4 здійснено під`єднання труб для водопостачання та водовідведення самовільно, кустарним способом, без дотримання санітарно-епідеміологічних норм, технічних вимог щодо проходження мережі каналізаційних та водопровідних труб у будинку АДРЕСА_1 . Крім того, встановлені вони були без погодження із надавачами послуг водопостачання та водовідведення, балансоутримувачем будинку та перебували у непридатному для використання стані, що у свою чергу і спричинили підтоплення нежитлового приміщення позивача. Вказане водопостачання не відноситься до внутрішньобудинкових мереж та не обслуговується ЛКП «Княже місто», оскільки влаштоване самостійно виключно для обслуговування нежитлового приміщення першого поверху власником на даний час якого є ОСОБА_4 . Таким чином, труби, підключення яких відбулось самовільно не перебувають на балансі у ЛКП «Княже місто». Крім того, про таке самовільне під`єднання відповідачу не було відомо. Таким чином, позивачкою не надано суду належних та допустимих доказів того, що затоплення нежитлового приміщення , яке перебуває у її власності відбулося з вини відповідача, та не доведено того, що ЛКП «Княже місто» було відомо про самовільне проведення та підключення труби третьою особою до будинку.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. Водночас, за результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що ЛКП «Княже місто» є неналежними відповідачем у справі, оскільки труби, підключення яких відбулось самовільно та через які відбулось затоплення нежитлового приміщення, що належить на праві власності позивачці не перебувають на балансі у ЛКП «Княже місто», відсутній причинно-наслідковий зв`язок між заподіяною позивачу шкодою та діями відповідача, а тому у задоволенні вимог щодо стягнення матеріальної та моральної шкоди слід відмовити.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судові витрати необхідно віднести за рахунок держави.

Керуючись ст.ст.12, 81,130,131, 141, 229, 247, 263, 354 ЦПК України, ст.ст.15, 16, 22, 23, 319, 322, 360, 1166, 1167, ЦК України, ст.ст. 24, 151, 176, 177, 178 ЖК України Законом України «Про житлово-комунальні послуги» суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_3 до Львівського комунального підприємства «Княже місто», за участю третьої особи ОСОБА_4 про відшкодування завданих збитків та відшкодування моральної шкоди завданої залиттям нежитлових приміщень відмовити.

Повний текст рішення проголошено 20.11.2023 року о 16 год. 10 хв.

Рішення може бути повністю або частково оскаржено в апеляційному порядку учасниками справи, а також особами, які не брали участь у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки до Львівського апеляційного суду. Апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.Р. Юрків.