СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 2/759/6018/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2023 року м. Київ

суддя Святошинського районного суду м. Києва Ул`яновська О.В. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Неурядової громадської організації «Естонська рада у справах біженців» в особі НПО «Естонська рада у справах біженців» в Україні про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

у листопаді 2023 р. до позивач звернувся до суду із зазначеними позовними вимогами.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст.ст. 175,177 ЦПК України.

При вивчені позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач звертаючись до суду із зазначеними позовними вимогами просить суд: про поновлення на роботі; про стягнення середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу; про скасування наказу від 13.10.2023 №74-к; про скасування наказу від 16.10.2023 №75-к; про скасування наказу від 18.10.2023 №78-к; про скасування наказу від 16.10.2023 №82-к; про скасування наказу від 23.10.2023 №83-к, що є окремими самостійними позовними вимогами.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України встановлено, що ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується чи оспорюванню сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем у порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України не сплачено судовий збір, за позовну вимогу майнового характеру про стягнення середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу, а також немайнові вимоги про скасування наказу від 13.10.2023 №74-к; про скасування наказу від 16.10.2023 №75-к; про скасування наказу від 18.10.2023 №78-к; про скасування наказу від 16.10.2023 №82-к; про скасування наказу від 23.10.2023 №83-к, що є самостійними позовними вимогами, та підлягають сплаті судового збору за кожну вимогу окремо.

За змістом приписів ст.ст. 94, 116, 117 КЗпП України та ст.ст. 1, 2 Закону України від 24.03.1995 № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час вимушеного прогулу за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку.

Такі правові висновки містяться у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 910/4518/16 та ухвалах Верховного Суду від 10.01.2019 у справі №505/3097/17, від 28.02.2019 у справі №442/2603/18, від 05.03.2019 у справі № 554/7844/18, від 21.03.2019 у справах №341/437/18, №544/528/18-ц, від 07.06.2019 у справі №755/14829/18 від 12.06.2019 у справі №759/10039/18.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

Таким чином, позовна вимога про стягнення середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу, що не є заробітною платою, підлягає оплаті судовим збором за ставками, передбаченими для позовних вимог майнового характеру.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтями 3 і 4 Закону України «Про судовий збір» визначено об`єкти справляння судового збору, його розміри та перелік позовних заяв чи інших заяв, передбачених процесуальним законодавством, за подання яких судовий збір не справляється.

Згідно приписів п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 1073 грн 60 коп. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 13420 грн 00 коп.

Ставка судового збору за подачу до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 2023 рік становить 1073 грн 60 коп. (п. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»).

При цьому, позивач не позбавлений сплатити судовий збір з розрахунку попередньо визначеної ціни позову на час звернення до суду з вказаним позовом до суду.

Як вбачається із позовної заяви, позивач звернувся до суду із позовною вимогою майнового характеру про стягнення середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу та п`ятьма позовними вимогами немайнового характеру, а саме: про скасування наказу від 13.10.2023 №74-к; про скасування наказу від 16.10.2023 №75-к; про скасування наказу від 18.10.2023 №78-к; про скасування наказу від 16.10.2023 №82-к; про скасування наказу від 23.10.2023 №83-к.

Внаслідок чого позивачеві необхідно сплатити суму судового збору за подання фізичною особою позовної заяви за кожну позовну вимогу майнового та немайнового характеру, який необхідно перерахувати на платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривня, які зазначені за відповідним посиланням: https://sv.ki.court.gov.ua/sud2608/gromadyanam/tax/

Вищенаведені недоліки позовної заяви унеможливлюють відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до Неурядової громадської організації «Естонська рада у справах біженців» в особі НПО «Естонська рада у справах біженців» в Україні про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди залишити без руху надавши позивачу строк у десять днів для усунення зазначених недоліків, який починає перебігати з дня отримання позивачем ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде вважатися не поданою і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.В. Ул`яновська