Провадження №2-о/523/626/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" листопада 2023 р. Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Бузовський В.В., розглянувши матеріали які надійшли за заявою ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ), заінтересована особа ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ) про встановлення факту недостовірності інформації,

ВСТАНОВИВ:

20.09.2023 року ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м.Одеси із заявою в якій просить суд встановити факт недостовірності інформації у публікації під заголовком «Розлучитися в Україні та визначити місце проживання дитини дуже складно» від 29.08.2023 року у телеграм-каналі «Труха Київ».

22.09.2023 року ухвалою судді Київського районного суду м.Одеси матеріали справи направлено за територіальною юрисдикцією до Суворовського районного суду м.Одеси, яка визначена за зареєстрованим місцем проживання заявника.

Після надходження цивільної справи, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до ст.ст. 14, 33 ЦПК України.

Згідно пунктів 12, 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» судам роз`яснено, що належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайта, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві.

Якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайта - вільним, належним відповідачем є власник веб-сайта, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації.

Відповідно до абзацу третього частини четвертої статті 277 ЦК судовий захист гідності, честі та ділової репутації внаслідок поширення про особу недостовірної інформації не виключається і в разі, якщо особа, яка поширила таку інформацію, невідома (наприклад, при направленні анонімних або псевдонімних листів чи звернень, смерті фізичної особи чи ліквідації юридичної особи, поширення інформації в мережі Інтернет особою, яку неможливо ідентифікувати, тощо). У такому випадку суд вправі за заявою заінтересованої особи встановити факт неправдивості цієї інформації та спростувати її в порядку окремого провадження. Така заява розглядається за правилами, визначеними розділом IV ЦПК.

Телеграм (Telegram) - це багатоплатформовий клауд-месенджер з функціями VoIP для смартфонів, планшетів та персональних комп`ютерів, який дозволяє обмінюватися текстовими, голосовими та відеоповідомленнями, наліпками та фотографіями, файлами багатьох форматів. Також він має функції відео- і аудіодзвінків, організації відеконференцій у групах і каналах.

Чинне законодавство не містить таких понять, як «месенджер» чи «телеграм-канал».

Для користування месенджером «Telegram» особа повинна завантажити застосунок. При цьому в процесі завантаження необхідним є доступ до мережі Інтернет, а для реєстрації у месенджері необхідно вказувати мобільний номер телефону.

Однією з функцій месенджеру «Telegram» є створення телеграм-каналу, на якому власник телеграм-каналу та/або адміністратор, якому власником надано відповідні права на керування каналом, мають можливість розміщувати та видаляти інформацію, відео, фото тощо.

Отже, технічна можливість розміщення інформації на телеграм-каналі «Труха Київ» є у його власника та/або адміністратора; у свою чергу, підписники каналу позбавлені технічної можливості розміщувати інформацію на відповідному телеграм-каналі.

ОСОБА_1 на порушення вищезазначених норм права, не надано підтвердження того, що ідентифікувати особу власника/адміністратора телеграм-каналу «Труха Київ» є неможливим та, як наслідок, справа повинна розглядатись в порядку окремого провадження.

Відповідно до ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, в ухвалі про залишення заяви без руху зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху

Вищевикладене не дає підставу суду зробити висновок про належне оформлення заяви у відповідності до ст.175, 177 ЦПК України.

Керуючись ст. 8, 175, 177, 185, 273,353 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 про встановлення факту недостовірності інформації- залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність в п`ятиденний строк з дня вручення ухвали усунути вказані недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку заяву буде повернуто заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвалу підписано 22.11.2023 року.

Суддя: