Справа № 643/9127/23
Провадження № 2/643/3874/23
22.11.2023 Московський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Довготько Т.М.
за участю секретаря судового засідання Вишнякової Є.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Трофименко Єлизавета Василівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищезазначеним позовом в якому просить визначити йому додатковий строк, терміном в 2 (два) місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В обґрунтування позову, позивач ОСОБА_1 зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його батько - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Він є сином ОСОБА_2 , єдиним близьким родичем, а одже спадкоємцем першої черги. Після смерті батька залишилась спадщина, яка складається з 1/3 частки двокімнатної квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Дана квартира належить на праві приватної спільної власності йому, його померлому батьку ОСОБА_2 та його матері ОСОБА_3 . Шлюб між батьками розірвано. Спадкова справа після смерті батька - ОСОБА_2 не заводилась, інших спадкоємців не має. Він звернувся до нотаріуса з метою оформлення спадщини, але отримав відмову у вчиненні нотаріальних дій від 29.08.2023 року за вих. №241/01-16, в якій приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Трофименко Є.В. вказала, що ним пропущено строк для звернення з відповідною заявою про прийняття спадщини, та для захисту прав з метою спадкування після померлого батька та захисту права власності в порядку спадкування необхідно звернутись до відповідного суду. Він весь час проживав разом з батьком саме за адресою знаходження квартири щодо якої є необхідність оформити спадщину, а саме: АДРЕСА_1 . Він доглядав за ним, разом вели спільне господарство, але місце реєстрації батька було за іншою адресою. Він особисто здійснив його поховання та залишився проживати за вищевказаною адресою. Вважав, що фактично прийняв спадщину та не звертався одразу до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, в тому числі через певні життєві обставини, а саме за станом здоров`я. У період з листопада 2021 року по січень 2022 року він проходив курс лікування із захворювання сечостатевої системи та нирок, готувався до госпіталізації, здавав необхідні аналізи та проходив обстеження у відділені андрології Харківської міської лікарні № 17 з метою госпіталізації на місячний період. Потім у зв`язку з воєнною агресією російської федерації проти України та ведення активних бойових дій у м. Харкові та Харківській області він був вимушений виїхати з міста до своїх знайомих у передмістя задля збереження свого життя та життя своїх рідних та повернувся на початку серпня 2023 року. До того ж, первинна редакція п. З постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» №164 від 28.02.2022 р. (в редакції від 06.03.2022) передбачала, що перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється на весь час дії воєнного стану. Відповідно до п. З Постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 29.06.2022), перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Таким чином, вважає, що встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , пропущений ним з поважних причин.
Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 07.09.2023, прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 02.10.2023, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 22.11.2023, в задоволенні клопотання представника відповідача Харківської міської ради про поновлення пропущеного строку для подачі відзиву відмовлено, відзив залишено без розгляду.
Представник позивача ОСОБА_4 надала до суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити без участі позивача та її представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Представник відповідача Харківської міської ради Романенко Т.М. в судове засідання не з`явилася, про день, час і місце слухання справи повідомлялася належним чином. Вкотре, надала до суду заяву про відкладення розгляду справи.
Разом з тим, клопотання про відкладення розгляду справи не є безумовною правовою підставою для відкладення розгляду справи і сторона, яка просить відкласти розгляд справи повинна довести реальну наявність обставин на які вона посилається, обґрунтувати поважність причин, які не дозволяють їй приймати участь у судовому засіданні.
Суд вважає, що відповідач повинен добросовісно використовувати надані процесуальні права, не зловживати ними та зобов`язані демонструвати готовність брати участь у судовому розгляді і утримуватися від використання методів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби, передбачені законом для прискорення процедури слухання, а тому клопотання відповідача про відкладення розгляду справи не підлягає задоволенню, оскільки ним не доведено наявність поважних причин, які свідчать про неможливість приймати участь у розгляді справи. Так, представником позивача надано повістку про виклик Харківської міської ради в судове засідання Червонозаводського районного суду м. Харкова на 09-00 год., тоді як судове засідання по даній справі призначено на 10-00год.
Крім того, відповідно до ч.1, п.п.1,2 ч.3 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.
Суд, вважає неможливим подальше відкладення розгляду справи, оскільки відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованої Законом України від 17.07.1997р., кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Так, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи, з огляду на вимоги ст. 223 ЦПК України, оскільки неявка учасників справи не перешкоджає вирішенню спору.
Третя особа Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Трофименко Є.В. в судове засідання не з`явилася, в матеріалах справи мається заява про розгляд справи без її участі, проти задоволення позову не заперечує.
Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, враховуючи наступне.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , його батьками є: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження.
Відповідно до копії свідоцтва про розірвання шлюбу, 15 серпня 2006 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було розірвано, про що зроблено відповідний актовий запис №753.
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_1 .
Після смерті ОСОБА_2 залишилась спадщина, яка складається з 1/3 частки квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка відповідно до окпії свідоцтва про право власності на житло від 06.03.1996 року належить на праві спільної власності ОСОБА_1 , померлому ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Відповідно до копії витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №73761985 від 30.08.2023 року, у Спадковому реєстрі інформація щодо ОСОБА_2 відсутні. Таким чином, спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 не заводилась, свідоцтва про право на спадщину не видавались.
Відтак, позивач ОСОБА_1 є єдиними спадкоємцем після смерті свого батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Листом від 29.08.2023 вих.№214/01-16, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Трофименко Є.В. повідомлено позивачу про те, що заява про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 може бути подана лише у додатковий строк, визначений судом та запропоновано звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Відповідно до копії витягу з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання та витягу з реєстру територіальної громади, позивач ОСОБА_1 з 26.08.2006 року зареєстрований за адерсою: АДРЕСА_1 .
Як вбачається з копії договору-замовлення №002644 на організацію та проведення поховання та акту на ритуальні послуги, позивач ОСОБА_1 здійснив поховання батька ОСОБА_5 .
Також на підтвердження проходження курсу лікування та обстеження у відділені андрології Харківської міської лікарні № 17 у період з листопада 2021 року по січень 2022 року позивачем надано копії результатів лабораторних досліджень за листопад - грудень 2021 рік.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо:
1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви;
2) ці обставини визнані судом поважними.
Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.
В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
У постанові від 28 березня 2022 року в справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Разом з тим, відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави.
Відповідно до ч. 5 ст. 1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року у зв`язку з військової агресією російської федерації проти України на території України введено воєнний стан, який продовжується і на теперішній час.
Суд погоджується з тим, що з урахуванням конкретних обставин справи зазначені позивачем причини пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини слід вважати поважними.
Оцінюючи доводи позивача, суд враховує, що визнання поважними причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України). Водночас, відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном, а тому суд приходить до висновку про задоволення позову в повному обсязі.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 80, 81, 141, 263, 265, 274-279, 354 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 / АДРЕСА_1 / до Харківської міської ради /м. Харків, пл. Конституції, 7/, третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Трофименко Єлизавета Василівна /м. Харків, вул. Валентинівська, 18, 6 під`їзд/ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , в два місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст рішення складено 24.11.2023.
Суддя Т.М.Довготько