СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/5568/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2023 року Суддя Святошинського районного суду м. Києва Журибеда О.М., розглянувши заяву представника позивачів ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про витребування майна з чужого незаконного володіння,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Святошинського районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа №759/20679/23 за позовною заявою ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Представник позивачів ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про забезпечення позову про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння - квартири АДРЕСА_1 .

Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 11.11.2008 року належить на праві приватної власності квартири АДРЕСА_1 .

Як стало відомо в подальшому, ОСОБА_9 на підставі підробленої довіреності та згоди на відчуження майна від імені ОСОБА_2 набув за договором купівлі-продажу право власності на квартиру АДРЕСА_1 , що був посвідчений 08.10.2009 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савчук О.А. за реєстровим №1045.

Здійснити державну реєстрацію даного судового рішення позивачам не вдається за можливе, через незаконний продаж ОСОБА_9 квартири АДРЕСА_1 під час розгляду спору в суді та незважаючи на зебепечення позову шляхом накладення арешту.

Так, 06.03.2020 року ОСОБА_6 придбала спірну квартиру, 07.07.2023 року чоловіку ОСОБА_6 , ОСОБА_7 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Забігайло Л.П. було видано свідоцтво про право власності на частку в спільному майні подружжя за №516.

Таким чином відповідачі є зареєстрованими власниками квартири АДРЕСА_1 , що належить позивачам, право на яку було відновлено рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 15.06.2021 року.

Рішення суду набрало законної сили 19.07.2022 року, отже у позивачів виникло право на витребування з чужого незаконнго володіння у відповідачів, оскільки майно було ними придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, так як майно вибуло з володіння власника не з його волі, іншим шляхом, навіть, якщо придбав його добросовісний набувач.

За змістом позовних вимог позивач просить витребувати спірну квартиру, із чужого незаконного володіння відповідачів.

Невжиття заходу забезпечення позову у разі його задоволення ускладнить ефективний захист та поновлення порушених прав позивачів, оскільки відповідачами можуть вчинятися дії на відчуження спірної квартири треті особам.

Враховуючи предмет спору та обраний позивачами захід забезпечення позову, вони вважають обґрунтованим, доцільним та співмірним захід забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне нерухоме майно, яке не порушить права та законні інтереси відповідачів.

Просять накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків.

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про витребування майна з чужого незаконного володіння - квартири квартири АДРЕСА_1 .

Позивачам ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 11.11.2008 року належить на праві приватної власності квартири АДРЕСА_1 .

ОСОБА_9 на підставі довіреності та згоди на відчуження майна від імені ОСОБА_2 набув за договором купівлі-продажу право власності на квартиру АДРЕСА_1 , що був посвідчений 08.10.2009 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савчук О.А. за реєстровим №1045.

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 15.06.2021 року у справі №759/1272/14-ц, що набрало законної сили 19.07.2022 року визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , що посвідчений 08.10.2009 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савчук О.А., за реєстровим №1045.

06.03.2020 року ОСОБА_6 придбала спірну квартиру, 07.07.2023 року чоловіку ОСОБА_6 , ОСОБА_7 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Забігайло Л.П. було видано свідоцтво про право власності на частку в спільному майні подружжя за №516.

Таким чином відповідачі є зареєстрованими власниками квартири АДРЕСА_1 .

Позивачами заявлено позовну вимогу про витребування спірної квартири із чужого незаконного володіння відповідачів.

Зі змісту заяви про забезпечення позову вбачається, що позивачі просить накласти арешт на спірне нерухоме майно, власником якого є відповідачі, з метою уникнення виконання вказаного судового рішення.

Частиною 1 ст. 149 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

В силу п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч. 1, 6, 8 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18 (провадження №14-729цс19) зазначено, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Суд, оцінюючи надані докази, вважає, що між сторонами дійсно виник спір та існує загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову про витребування із чужого незаконного володіння нерухомого майна, також суд враховує обсяг позовних вимог, дані про особу відповідачів, а також відповідність виду забезпечення позову, який просять застосувати позивачі.

Суд вважає, що накладення арешту на спірну квартиру не є надмірним втручанням у право власності, оскільки тимчасово обмежить у праві розпорядження ним. Обраний вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідачів, оскільки буде обмежується лише можливість розпоряджатися спірним нерухомим майном.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд враховує негативні наслідки від вжиття заходу забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цього заходу.

Оскільки предметом спору є витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння, то забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірну квартиру, що належить відповідачам, є достатнім та співмірним із заявленими позовними вимогами.

Необхідність застосування зазначеного заходу забезпечення позову випливає з фактичних обставин, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Суд зауважує, що захід забезпечення позову, про який просять позивачі носить тимчасовий характер та застосовується тільки на час розгляду справи. При цьому застосований судом вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідачів, оскільки арештоване майно фактично перебуває у їх володінні, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним.

Таким чином, заява представника позивачів ОСОБА_1 про забезпечення позову підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 149-153, 258-261, 353-355 ЦПК України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивачів ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про витребування майна з чужого незаконного володіння - задовольнити. Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 (загальна площа 51, 40 кв.м., житлова площа 30, 50 кв.м.), що зареєстрована за ОСОБА_6 та ОСОБА_7 по частині за кожним.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Позивачі: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , останнє місце реєстрації: АДРЕСА_3 ; ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , останнє місце реєстрації: АДРЕСА_3 ; ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , останнє місце реєстрації: АДРЕСА_3 ; ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_4 , останнє місце реєстрації: АДРЕСА_3 .

Відповідачі: ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ; ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_6 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 .

Суддя О.М. Журибеда