Справа № 143/811/23
УХВАЛА

Іменем України

09.11.2023 року м. Погребище

Погребищенський районний суд Вінницької області в складі:

головуючого - судді Сича С.М.,

за участю секретаря Левченко М.О.,

розглянувши у місті Погребище Вінницького району Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Базик Олексій Павлович, до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів,-

Встановив:

В провадженні Погребищенського районного суду Вінницької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Базик Олексій Павлович, до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів.

25.08.2023 року суддею ухвалено відкрити провадження у вищезазначеній справі та її розгляд проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а.с. 16, 17).

03.10.2023 року через систему «Електронний суд» до канцелярії суду від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Скрицького Р.Л. надійшло клопотання, в якому він просить зупинити провадження у справі на період перебування ОСОБА_2 на військовій службі у лавах Збройних Сил України, розгляд клопотання провести у відсутність відповідача та його представника (а.с. 29-32).

Позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Базик О.П., будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання, призначене на 09.11.2023 року, не з`явилися (а.с. 25-27).

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання, призначене на 09.11.2023 року, не з`явився, хоча повідомлявся про день, час та місце розгляду справи в порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством (а.с. 28).

За таких обставин в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 15 ЦПК України Учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно із ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».

Відповідно до ч. 2 ст. 26 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правничої допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Як вбачається з матеріалів справи до клопотання про зупинення провадження у справі представник відповідача ОСОБА_3 додав ордер на надання правничої (правової) допомоги ОСОБА_2 серії АВ № 1093743, виданий 03.10.2023 року (а.с. 31).

Разом із тим, згідно із інформацією Єдиного реєстру адвокатів України право на заняття адвокатською діяльністю адвоката Скрицького Романа Леонідовича зупинено згідно із п. 3 ч. 1 ст. 31 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» з 28.09.2023 по 28.09.2024 на підставі рішення дисциплінарної палати КДКА Чернівецької області.

Положеннями ч. 3 ст. 31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що право на заняття адвокатською діяльністю зупиняється:

1) з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, - з дня подання раді адвокатів регіону за адресою робочого місця адвоката відповідної заяви адвоката;

2) з підстав, передбачених пунктами 2 і 4 частини першої цієї статті, - з дня набрання законної сили відповідним рішенням суду;

3) з підстави, передбаченої пунктом 3 частини першої цієї статті, - з дня прийняття кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідного рішення.

Копія рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, передбаченого пунктом 3 цієї частини, у триденний строк з дня його прийняття надсилається адвокату та відповідній раді адвокатів регіону. Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження такого рішення не зупиняє його дії.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» протягом строку зупинення права на заняття адвокатською діяльністю адвокат не має права її здійснювати. Такий адвокат також не може брати участь у роботі органів адвокатського самоврядування, крім випадків, коли таке право зупинено у зв`язку з призначенням особи на посаду до органу державної влади з`їздом адвокатів України.

Згідно із ч. 3 ст. 57 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» рішення органів адвокатського самоврядування набирають чинності з дня їх прийняття, якщо інший строк не передбачений рішеннями.

Таким чином, ОСОБА_3 з 28.09.2023 року не має права здійснювати адвокатську діяльність, однак 03.10.2023 року в інтересах відповідача ОСОБА_2 як адвокат підписав клопотання про зупинення провадження у справі та 03.10.2023 року через систему «Електронний суд» надіслав його до суду (а.с. 29-32).

З огляду на викладене, слід дійти висновку, що вищевказане клопотання підписане та подане особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Згідно із ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Таким чином, зазначене клопотання про зупинення провадження у справі не може бути прийняте судом до розгляду та підлягає поверненню без розгляду його ініціатору.

Вирішуючи питання щодо можливості розгляду справи по суті, суд виходить із того, що відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

За ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що позивач з метою представництва своїх інтересів у суді 18.07.2023 року уклав з адвокатом Базиком О.П. договір про надання правової допомоги №б/н з делегуванням адвокату всіх прав, наданих законом позивачу (а.с. 5, 6).

В судові засідання, призначені на 03.10.2023 року та 09.11.2023 року, позивач та його представник - адвокат Базик О.П. не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, про що свідчать довідки про доставлення електронного листа, яким направлялись судові повістки про виклик до суду представнику позивача - адвокату Базику О.П. (а.с. 19, 25).

Згідно із складеними секретарем судових засідань довідками від 03.10.2023 року та від 09.11.2023 року на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось, оскільки учасники судового процесу в судові засідання не з`являлись (а.с. 23, 33).

При цьому суд відзначає, що між представником позивача - адвокатом Базиком О.П. та судом здійснювався документообіг шляхом направлення електронних документів (судових повісток про виклик до суду, копії ухвали про відкриття провадження) із використанням адреси електронної пошти представника позивача, а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зазначена у позовній заяві (а.с. 1).

Відтак, при направленні на адресу представника позивача адвоката Базика О.П. супровідних листів із судовими повістками про виклик до суду, судом було дотримано вимог цивільного процесуального законодавства щодо належного повідомлення учасника справи про дату, час та місце розгляду справи, що узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, сформульованою у постанові від 13.07.2022 року у справі №761/14537/15-ц.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно із ч.3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За змістом п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18.

Ураховуючи, що позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явилися в судове засідання та не звернулися до суду із заявою про розгляд справи за їх відсутності, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду.

Керуючись ч. 4 ст. 183, п.3 ч.1 ст.257, ст.ст. 258-260, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання відповідача ОСОБА_2 , подане ОСОБА_3 , про зупинення провадження у справі від 03.10.2023 року - повернути заявнику без розгляду.

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Базик Олексій Павлович, до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення через Погребищенський районний суд Вінницької області до Вінницького апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено 10.11.2023 року.

Суддя