Справа № 283/1349/23
Провадження №2/283/377/2023
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

(заочне)

24 листопада 2023 року м. Малин

Малинський районний суд Житомирської області у складі головуючої судді Саланди О.М. з секретарем судового засідання Кравець Л.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Івашкевич Оксана Георгіївна до Малинського комунального підприємства "Паперовик", третя особа: Малинський відділ державної виконавчої служби у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з нерухомого майна,

В С Т А Н О В И В:

06.06.2023 року представник позивача звернулась до Малинського районного суду Житомирської області з позовом до Малинського комунального підприємства "Паперовик", третя особа: Малинський відділ державної виконавчої служби у Коростенському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з нерухомого майна, в обґрунтування якої зазначила, що

позивачу на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 . Дружина позивача ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . У лютому 2023 року позивач вирішив подарувати квартиру доньці, однак під час державної реєстрації та посвідчення договору дарування квартири на користь доньки 17.02.2023 року приватним нотаріусом була виявлена заборона відчуження об`єкта нерухомого майна. Підставою обтяження вказана постанова відділу виконавчої служби 988461 від 24.12.2003 та постанова відділу виконавчої служби 988461 від 24.12.2003. Відповідно до постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження державний виконавець при примусовому виконанні виконавчого листа, виданого за рішенням Малинського районного суду Житомирської області від 16.07.2003 про стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в солідарному порядку 667,20 грн на користь КП "Паперовик" постановила накласти арешт на вищезазначену квартиру. Заборгованість перед МКП "Паперовик" була сплачена боржником. Згідно з відповіддю відділу державної виконавчої служби, після перевірки даних автоматизованої системи виконавчих проваджень по боржнику ОСОБА_1 не виявлено. Просить суд зняти арешт з нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 12.06.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами загального провадження.

Ухвалою суду від 24.11.2023 закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду.

Позивач в судове засідання не з`явився, від нього надійшла заява, в якій він просить проводити розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник позивача адвокат Івашкевич О.Г. позовні вимоги позивача просила задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, клопотань, заяв до суду не надходило.

Представник третьої особи Малинського відділу ДВС у Коростенському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належно, 22.11.2023 року до суду надійшла заява про розгляд справи без участі представника.

У зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважність причин неявки, в порядку, визначеному статтею 280 ЦПК України, за відсутності заперечень позивача, суд постановив провести розгляд справи за відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 223 ЦПК України.

Суд, відповідно до ст. 247 ЦПК України розглядає справу у судовому засіданні без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши наявні докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, вважає необхідним задовольнити позовні вимоги позивача, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що згідно з договором купівлі - продажу від 19.03.2001 року, посвідченого приватним нотаріусом Малинського нотаріального округу Житомирської області, зареєстрованому у реєстрі № 796, квартира АДРЕСА_1 на праві приватної власності ОСОБА_1 (а.с. 8).

Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 засвідчується, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 9).

Відповідно до довідки сектору ведення реєстру Малинської міської ради Житомирської області від 02.02.2023 та інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна ОСОБА_1 є власником квартири по АДРЕСА_2 , яка є об`єктом обтяження (а.с.10, 11).

Рішенням Малинського районного суду Житомирської області від 16.07.2003 року по справі №2-979 з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь МКП "Паперовик" вирішено стягнути 667 грн 20 коп. заборгованості за надані комунальні послуги (а.с.13).

Згідно з постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серії АА № 988461 від 24.12.2003 року державний виконавець при примусовому виконанні виконавчого листа № 2-979, виданого 16.07.2003 року Малинським районним судом, постановила накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с.14).

Згідно з відповіддю Малинського відділу Державної виконавчої служби у Коростенському районі Житомирської області від 02.03.2023 року № 5755/23.16, відкритих виконавчих проваджень по боржнику ОСОБА_1 не виявлено (а.с.16).

Згідно з частиною першою статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною другою статті 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з частиною першою статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною другою цієї статті визначено способи захисту цивільних прав та інтересів. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Позивач має намір подарувати свою квартиру доньці, однак через наявність арешту на квартиру, позбавлений можливості це зробити.

Виходячи з вищевикладеного, на час звернення ОСОБА_1 з даною заявою до суду, за наявності арешту (обтяжень) накладеного на майно, порушується право власності позивача, внаслідок чого останній позбавлений змоги реалізувати свої права в повному обсязі, користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, оскільки на примусовому виконанні відсутні будь-які виконавчі провадження, відкриті щодо боргів позивача, а тому позовні вимоги є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Згідно з вимогами ст. 55 Конституції України права та свободи людини і громадянина захищаються судом.

Згідно з вимогами частини першої статті 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно з статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно з вимогами статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до вимог статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Статтею 391 ЦК України передбачене право власника майна вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Положеннями статті 41 Конституції України закріплено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності; право приватної власності є непорушним.

У статті першій Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на квартиру АДРЕСА_1 накладено арешт.

Згідно з частинами першої та другої статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 59 Закону №1404-VIII підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна(коштів) боржника або його частини є: 1)отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2)надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3)отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4)наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6)отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7)погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8)отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII"Прикінцеві та перехідні положення"цього Закону; 10) отримання виконавцем від Державного концерну "Укроборонпром", акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну "Укроборонпром", державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну "Укроборонпром" або на момент припинення Державного концерну "Укроборонпром" було його учасником, господарського товариства, визначеного частиною першою статті 1 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому у статті 11 Закону України" Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності". У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Аналіз зазначених норм дає підстави дійти висновку, що арешт майна боржника є заходом звернення стягнення на майно боржника, який застосовується для забезпечення реального виконання рішення, що підлягає примусовому виконанню.

Наявність протягом тривалого часу нескасованого арешту на майно особи, за умови відсутності виконавчого провадження та майнових претензій з боку стягувача, є невиправданим втручанням у право особи на мирне володіння своїм майном.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 07.07.2021 у справі №2-356/12 (провадження № 61-5972св19), від 03.11.2021 у справі № 161/14034/20 (провадження № 61-1980св21), від 22.12.2021 у справі № 645/6694/15 (провадження № 61-18160св19).

Згідно з частиною першою статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в пункті 2 постанови № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Встановлено, що позивач ОСОБА_1 звертався до третьої особи із заявою про зняття арешту на дане нерухоме майно, однак йому відмовлено у знятті обтяження.

Аналізуючи вищенаведене, зокрема те, що судом не встановлено наявності правових підстав для збереження арешту вищевказаного нерухомого майна, суд вважає, що наявність протягом тривалого часу не скасованого арешту майна та відсутність у необхідності подальшого застосування такого арешту, свідчить про наявність невиправданого втручання у право на вільне володіння, користування і розпорядження даним нерухомим майном.

Суд також звертає увагу, що позивач позбавлений можливості іншого способу захисту своїх прав, аніж скасування арешту з даного майна в судовому порядку.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону та встановлені обставини справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають до задоволення шляхом скасування арешту з квартири АДРЕСА_1 .

Керуючись ст. ст. 89, 263 265, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Івашкевич Оксана Георгіївна до Малинського комунального підприємства "Паперовик", третя особа: Малинський відділ державної виконавчої служби у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з нерухомого майна - задовольнити.

Зняти арешт з об`єкта нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 на праві власності, який накладено відділом державної виконавчої служби Малинського районного управління юстиції та зареєстрованого Малинською державною нотаріальною конторою 05.04.2006 року в Єдиному державному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна згідно з реєстраційними записами про обтяження 3062060 та 3062088.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Малинське комунальне підприємство"Паперовик", , адреса місцезнаходження: м. Малин Житомирська область вул. Неманихіна,13.

Третя особа: Малинський відділ державної виконавчої служби у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), юридична адреса: 11601, Житомирська область, місто Малин, вул. Лисенка, 19, .

Суддя: О. М. Саланда