ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/8276/23 Справа № 212/5678/20 Суддя у 1-й інстанції - Ваврушак Н.М. Суддя у 2-й інстанції - Остапенко В. О.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

13 листопада 2023 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі судді Остапенко В.О., ознайомившись з апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 листопада 2021 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

УСТАНОВИВ:

Рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 листопада 2021 року частково задоволені позовні вимоги Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

17 серпня 2023 року позивач АТ «Криворізька теплоцентраль» звернулось до суду із апеляційною скаргою на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 листопада 2021 року в якій просило поновити пропущений процесуальний строк, посилаючись на те, що копія оскаржуваного рішення була отримана представником позивача 20 липня 2023 року та у копії рішення вказано, що воно оформлено 19 липня 2023 року.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 30 жовтня 2023 року апеляційна скарга АТ «Криворізька теплоцентраль» на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 листопада 2021 року залишена без руху та апелянту надано строк для звернення до суду із вмотивованим клопотанням про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду, із наданням доказів наявності виняткових обставин, визначених ч. 2 ст. 358 ЦПК України, для поновлення пропущеного процесуального строку

10 листопада 2023 року на адресу суду апеляційної інстанції надійшло клопотання про поновлення строку на подання апеляційної скарги в обґрунтування якого апелянт послався на світову епідемію Ковід-19 та впровадження воєнного стану на території України.

Оцінюючи дані аргументи, апеляційний суд, однак, зазначає наступне.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Разом з тим, право суду на поновлення строку не є безмежним.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом. При застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Так, за змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами. Така позиція також відповідає викладеному у постанові Касаційного цивільного суду Верховного Суду №320/4673/16-ц від 19 червня 2019 року.

Щодо посилання на введення карантину, то у редакції пункту 3розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України, що діє як на час винесення оскаржуваного рішення, так і на час подання апеляційної скарги, передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином (пункт 3розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України).

Однак позивачем не зазначено, які саме обмеження, впроваджені у зв`язку з карантином, стали перешкодою для своєчасної подачі апеляційної скарги.

Крім того, саме лише посилання на факт впровадження на території України воєнного стану не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження рішення першої інстанції у цій справі.

Так, Верховний Суд наголошує, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливлювали виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку (ухвала Касаційного Цивільного Суду у складі Верховного Суду від 21 липня 2022 року у справі № 127/2897/13-ц).

Як вбачається з клопотання про поновлення процесуального строку, позивач посилається на введення неповного робочого тижня та те, що працівники змушені реагувати на сигнали повітряної тривоги.

Однак вбачається, що підприємство відповідача не зупиняло свою роботу протягом спірного періоду та воно не знаходиться в зоні активних бойових дій. Не було наведено жодних причин й не подано доказів, які б підтверджували реальну відсутність у відповідача можливості підготувати та подати апеляційну скаргу у місячний строк після його оприлюднення в єдиному державному реєстрі судових рішень. Недоліки в організації роботи та діловодства юридичної особи не можуть бути поважною причиною для поновлення пропущеного строку.

За таких обставин апеляційний суд позбавлений можливості визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження у період з 29 листопада 2021 року (дня оприлюднення повного тексту оскаржуваного рішення в єдиному державному реєстрі судових рішень) по 17 серпня 2023 року.

Крім того колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що ч. 2 ст. 358 ЦПК України містить виключення за яких пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження судового рішення може бути поновлено навіть у випадку подання апеляційної скарги після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, а саме: подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або незалученою до участі у ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин неперборної сили.

З матеріалів справи убачається, що в судовому засіданні 18 листопада 2021 року під час проголошення вступної та резолютивної частини рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 листопада 2021 року був присутній представник позивача.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи вищевикладене, подану апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та надати апелянту строк для звернення до суду із вмотивованим клопотанням про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду із зазначення інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду та наданням доказів наявності виняткових обставин, визначених ч. 2 ст. 358 ЦПК України, для поновлення пропущеного процесуального строку.

Керуючись ч. 3 ст. 357 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 листопада 2021 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без руху, для чого надати строк для усунення названих вище недоліків - десять днів з дня отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Попередити особу, яка подає апеляційну скаргу, що на випадок невиконання даної ухвали в названий строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнанні неповажними, суд відмовить у відкритті апеляційного провадження, і апеляційна скарга буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.О.Остапенко.