печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" листопада 2023 р. Печерський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Бусик О.Л.

при секретарі Романенко Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Мельник Андрій Іванович про забезпечення позову до подачі позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сич Ірина Миколаївна, про визнання договорів дарування недійсними,-

ВСТАНОВИВ:

09 листопада 2023 року до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана заява про забезпечення позову до подачі позову.

10 листопада 2023 року визначено суддю для розгляду справи та передано до провадження судді згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Заявниця зазначає, що 04 листопада 2021 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договори дарування квартири АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 0,050 га (кадастровий номер №:01:077:1451), яка знаходиться: АДРЕСА_2 .

Укладаючи вищевказані договори дарування квартири та земельної ділянки з відповідачем, позивач мала на увазі договір довічного утримання, перебуваючи в момент хвороби на Covid- 19 в пригніченому та в панічному стані вона неправильно сприймала фактичні обставини правочину, що вплинуло на її волевиявлення під час укладення договору дарування замість договору довічного утримання.

Однак, після укладення вищевказаних спірних договорів дарування її відносини з відповідачем значно погіршилися, та відповідач не виконує домовленості.

Позивач зазначила, що після укладення договорів дарування вона по теперішній час продовжує проживати в спірній квартирі та доглядає за земельною ділянкою, а також сама сплачує відповідну квартплату за квартиру і платежі за земельну ділянку. Відповідачка у вказану квартиру після укладення договору дарування не всилялася, жодних дій спрямованих на отримання дарованого майна не вчиняла. Квартира та земельна ділянка після 4 листопада 2021 року продовжують перебувати в користуванні і володінні позивача.

Відповідно до ч.1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

З урахуванням вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши заяву про забезпечення позову та додані до них матеріали, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви про забезпечення позову повністю у визначений позивачем спосіб, виходячи з наступного.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 150 ЦПК України, позов може бути забезпечено, шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

На підставі п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

Забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

За змістом ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб, учасників процесу.

Як визначив Пленум ВСУ в п. 4 Постанови від 22.12.2006 р. № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що є учасниками даного судового процесу. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

З матеріалів заяви про забезпечення позову та доданих до неї матеріалів вбачається, що ОСОБА_1 має намір звернутися до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання договорів дарування недійсними.

Заяву про забезпечення позову до подачі позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку площею 0.0500 га (кадастровий номер № :01:077:1451), яка знаходиться в Київській області, Васильківського району, Глевахівська селищна рада, № НОМЕР_1 ; та квартиру АДРЕСА_3 , заявник обґрунтовує тим, що існує реальна загроза, що спірна нерухомість може бути реалізованою, що може призвести до невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про визнання договорів дарування недійсними.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що в даному випадку між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Вказаний вид забезпечення позову є співмірним із заявленими позивачем вимогами.

Ураховуючи наведене, суд дійшов висновку про задоволення заяви позивача про забезпечення позову до подачі позову.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 151, 152, 153 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Мельник Андрій Іванович про забезпечення позову до подачі позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сич Ірина Миколаївна про визнання договорів дарування недійсними - задовольнити.

Забезпечити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сич Ірина Миколаївна про визнання договорів дарування недійсними,- шляхом накладення арешту на земельну ділянку площею 0.0500 га (кадастровий номер № :01:077:1451), яка знаходиться в Київській області, Васильківського району, Глевахівська селищна рада, № НОМЕР_1 ; та квартиру АДРЕСА_3 , та заборонити вчиняти дії з відчуження вказаного майна на користь інших осіб в будь-якій формі.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Відповідач: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_3 ).

Суддя: О.Л. Бусик