САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ
Справа № 726/2785/23
Провадження №2/726/435/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21.11.2023 м. Чернівці

Суддя Садгірського районного суду м. Чернівці Асташев С. А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Гурський Ігор Романович, до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення моральної шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, -

У С Т А Н О В И В:

21.11.2023 Садгірським районним судом м. Чернівці отримано позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Гурський Ігор Романович, до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення моральної шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки у якій просить суд стягнути із відповідачів на користь позивача моральну шкоду у сумі 80 000 грн.

Така позовна заява того ж дня передана на розгляд головуючого судді Асташева С.А., згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 21.11.2023.

Перевіряючи отриману позовну заяву на відповідність вимогам ЦПК України, приходжу до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Подання позову має відбуватись з дотриманням певних умов, а тому порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Так, позивачем в позовній заяві заявлено вимогу про стягнення моральної шкоди із відповідача ОСОБА_2 (винуватця ДТП), а також із ОСОБА_3 (власника транспортного засобу), вказуючи про те, що позивачу не відомо на яких підставах винуватець дорожньо-транспортної пригоди користувався автомобілем. Однак на солідарний порядок стягнення шкоди у прохальній частині позову не зазначено.

Заявляючи вимоги про стягнення моральної шкоди із кількох відповідачів позивач посилається на положення ч.2 ст. 1187 ЦК України, однак згідно з вимогами ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування (ч. 4 ст. 23 ЦК України).

Таким чином позивачу слід визначити належне коло відповідачів у справі, зважаючи на заявлені вимоги.

На порушення вимог ч.3 ст. 175 ЦПК України у позові не зазначено ціни позову.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір та порядок сплати судового збору врегульовано Законом України «Про судовий збір». Відповідно до ч. 1 ст. 3 цього Закону, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлено вимогу про стягнення моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди у розмірі 80 000 грн.

Згідно ч. 3 ст. 23 Цивільного кодексу України, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб.

Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою. Тому позовна вимога про відшкодування моральної шкоди грошима або майном є майновою, а вимога про відшкодування моральної шкоди в інший (немайновий) спосіб є немайновою вимогою.

Таким чином, вимога ОСОБА_1 про відшкодування моральної шкоди, що визначена у грошовому вимірі та складає 80 000 грн., є майновою вимогою, а тому, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 08 листопада 2019 року у справі № 400/100/19 (К/9901/29662/19) та постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц (61-2367св18).

Згідно із ст. 4 Закону України «Про судовий збір», яка передбачає розміри ставок судового збору, при поданні позову майнового характеру фізичною особо, судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Натомість до матеріалів справи позивачем не долучено квитанції чи іншого документа на підтвердження оплати судового збору у справі, а також не долучено доказів, які б підтверджували наявність підстав для звільнення від сплати судового збору.

Виходячи із суми заявленої у позові моральної шкоди, повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 1 073, 60 грн.

Судовий збір повинен бути сплачений на відповідний рахунок Садгірського районного суду м. Чернівці за наступними реквізитами: отримувач коштів Чернів.ГУК/Чернівецька ТГ(Садгірський суд), код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37836095, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0024405, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Також до матеріалів справи не доучено копії документів, що підтверджують особу позивача, зокрема копії паспорта громадянина України та РНОКПП, а також документів на підтвердження його місця реєстрації, щодо дотримання правил підсудності у справі, оскільки у цій категорії право вибору належить позивачу, а тому повинно бути вказано до якого саме суду та якій підставі бажає звернутися позивач.

Також позовна заява подана представником позивача адвокатом Гурським Ігорем Романовичем, на підтвердження повноважень якого долучені відповідні документи.

Однак, у порушення вимог п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України у позові відсутні відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у адвоката.

18 жовтня 2023 року набув чинності Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким, зокрема, внесені зміни до ЦПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

У разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його (до таких осіб відносяться адвокати), суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, згідно з ч.1 ст. 185 ЦПК України.

Ураховуючи вищенаведене, представник позивача - адвокат Гурський І.Р. зобов`язаний зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку та зазначити про це у позовній заяві.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищевикладене, представнику позивача та позивачу слід визначитися із колом відповідачів, виходячи із заявлених вимог, виправити недоліки позову, викладені у цій ухвалі, сплатити судовий збір або сформулювати клопотання про звільнення від сплати судового збору із подачею документів на підтвердження відповідних обставин, що дають підстави для такого звільнення від сплати судового збору. Також представнику позивача (адвокату) слід вказати відомості про зареєстрований електронний кабінет.

Враховуючи, що по справі було встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України таку заяву слід залишити без руху та надати позивачу та його представнику строк 5 (п`ять) днів для усунення недоліків.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали суду, позовна заява, відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Відповідно до ч.1 ст.261 ЦПК України, ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до ч.2 ст.261 ЦПК України, ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

На підставі викладеного, Закону України «Про судовий збір» та керуючись ст.ст. 95, 175 - 177, 185, 261, 354 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Гурський Ігор Романович, до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення моральної шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки - залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 та його представнику адвокату Гурському Ігорю Романовичу строк 5 (п`ять) днів для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який рахувати з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що якщо у встановлений строк вказані в ухвалі недоліки не будуть усунені, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута їм.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. А. Асташев