СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/3725/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2023 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Єросова І.Ю., при секретарі Шило М.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно за набувальною давністю,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2023 р. адвокат Янчук М.О., який представляє інтереси позивача, звернувся до Святошинського районного суду м. Києва із вищезазначеним позовом у якому просить визнати за ОСОБА_1 право власності на частину квартири АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_2 , за набувальною давністю.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 23.06.2023 р. відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У судове засідання призначене на 19.09.2023 р. позивач та її представник не з`явилися, адвокатом Янчуком М.О. подано заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із неможливістю прибути у судове засідання.

У судове засідання призначене на 14.11.2023 р. позивач та її представник не з`явилися, адвокатом Янчуком М.О. подано заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із неможливістю прибути у судове засідання.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз змісту п. 3 ч. 1. ст. 257 ЦПК України у даному конкретному випадку свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з підстави повторної неявки може мати місце лише у випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час розгляду справи та повторно не з`явився до суду. Тобто, згідно вказаної норми, повторна неявка позивача до суду є підставою для залишення позову без розгляду, без з`ясування судом обставин про причини неявки.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

У відповідності до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризики настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальної дії.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Окрім того, позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді. Пасивна поведінка сторони позивача та заявлення постійних заяв про відкладення розгляду справи свідчить про зловживання процесуальними правами з метою затягування судового розгляду, що має наслідком порушення розумних строків.

З огляду на те, що позивач та його представник повторно не з`явились в судове засідання, до заяви про відкладення розгляду справи не надано доказів поважності причин не прибуття у судове засідання, враховуючи те, що неявка позивача і його представника перешкоджає розгляду справи, вищевказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 257, 260, 261, 352, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно за набувальною давністю, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачам, що залишення позову без розгляду не позбавляє права позивачів повторно звернутися до суду з даним позовом після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцати днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.Ю. Єросова