Справа № 357/5938/23
Провадження № 2/357/1910/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 листопада 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі - головуючий суддя Цуранов А. Ю., при секретарі Іванова О.Р., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,
У травні 2023 позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з вищевказаним позовом, в якому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 10.01.2015 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 15.
В обґрунтування позову вказано, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі, від якого спільних дітей не мають. Позивач зазначає, що сторони стали поступово віддалятись один від одного, почуття зникли. Вважає причиною погіршення стосунків відмінність характерів, темпераментів та життєвих цінностей. Наразі сторони проживають окремо, але продовжують перебувати у зареєстрованому шлюбі, який існує формально. Вказує, що відповідач відбуває покарання в колонії у Житомирі.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Цуранову А.Ю.
14.07.2023 ухвалою судді відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи у відкритому судовому засіданні 11.09.2023, копії ухвали надіслані сторонам.
В матеріалах справи міститься заява позивача про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з`явився повторно, про розгляд справи повідомлявся належним чином, в тому числі шляхом опублікування на сайті "Судової влади", з відзивом (запереченням) на позов до суду не звертався, тому відповідно до ст. 280 ЦПК України суд ухвалив провести по справі заочний розгляд.
В силу вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.
З 10.01.2015 сторони по справі перебувають у шлюбі, який зареєстровано Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 15, що підтверджується наданим позивачем оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 .
За змістом свідоцтва про шлюб відповідач є громадянином Грузії, а позивач, згідно матеріалів справи, є громадянкою України.
В матеріалах справи відсутні докази про наявність спільних дітей у подружжя.
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відбував строк покарання в ДУ "Житомирська виправна колонія (№4)" та звільнений 30.05.2023, що вбачається з довідки № 5/4/8-2730 від 10.08.2023. Вказано, що вибув за адресою: АДРЕСА_1 .
При вирішенні справи, суд виходить з наступного.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 56 Закону України «Про міжнародне приватне право», форма та порядок укладення шлюбу в Україні між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства визначається правом України.
Статтею 63 Закону України "Про міжнародне приватне право" передбачено, що припинення шлюбу та правові наслідки його припинення визначаються правом, яке діє в даний час щодо правових наслідків шлюбу.
Згідно з п. 1 ст. 16 Закону України «Про міжнародне приватне право» особистим законом фізичної особи вважається право держави, громадянином якої вона є.
Відповідно до ч. 1 ст. 60 Закону України «Про міжнародне приватне право», правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а при його відсутності - правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання (за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання в цій державі). При відсутності спільного місця проживання - правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином.
З аналізу вказаної статті слідує, що якщо подружжя є громадянами різних держав, і на час розірвання шлюбу хоча б один з них продовжує проживати на її території, то розірвання шлюбу проводиться за законодавством України.
Згідно рекомендацій Пленуму Верховного Суду України, викладених у постанові "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя" від 21 грудня 2007 року № 11, Верховний Суд України зазначає, що в разі розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем, один з яких проживає на території України, питання підсудності визначається за загальними правилами, встановленими статтею 110 Цивільного процесуального кодексу України.
Таким чином, розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем, а також шлюбу іноземців між собою в Україні здійснюється за законом України.
Також суд враховує ту обставину, що шлюб між сторонами у справі був зареєстрований на території Україні відповідним органом державної влади, а саме Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, при цьому в матеріалах справи відсутні відомості про зареєстроване місце проживання відповіача.
Згідно з ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу (СК) України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Норми частин 3 і 4 ст. 56 СК України передбачають, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В силу положень ч. 2 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права і обов`язки.
У даній справі суд враховує, що з позовом про розірвання шлюбу позивач звернулась у травні 2023 та підтримала позов в заяві від 11.09.2023, просила розгляд справи проводити без її участі, будь-яких інших заяв (клопотань) від неї не надходило.
Виходячи з вищевикладеного, суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім`ї є неможливим, а тому наявні підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам, а також положенням статті 51 Конституції України, відповідно до яких шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.
Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 258, 263-265, 273, 282, 352, 354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , зареєстрований 10.01.2015 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 15 - розірвати.
Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 .
Відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його підписання.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його підписання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя А. Ю. Цуранов