Справа №639/5458/23
Провадження №2/639/2126/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2023 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі

головуючого судді Баркової Н.В.,

за участю секретаря Кравченко А.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

21.09.2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Жовтневого районного суду м. Харкова позов до відповідача ОСОБА_2 і просить суд розірвати шлюб, укладений 14.02.2015 року між позивачем та відповідачем, актовий запис №43 та судові витрати залишити за ним.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 14.02.2015 року позивач та відповідач уклали шлюб. Сторони мають дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спору з відповідачем щодо місця поживання дитини немає. Як зазначає позивач, підставою для розірвання шлюбу є ті обставини, що стосунки сторін погіршились, сторони не підтримують шлюбних відносин, спільного господарства не ведуть, шлюб існує формально, отже позивач вважає, що сім`я розпалась та збереженню не підлягає, у зв`язку з чим він вимушений звернутися до суду з даним позовом.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 22.09.2023 року прийнято позов до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Призначено судове засідання.

Сторони в судове засідання 16.11.2023 року не з`явились, позивач ОСОБА_1 подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав.

Відповідач ОСОБА_2 подала нотаріально посвідчену заяву, в якій визнала позовні вимоги про розірвання шлюбу та просила Жовтневого районного суду м. Харкова розглянути справу у її відсутність. Прізвище після розірвання шлюбу просила залишити без змін « ОСОБА_4 ».

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.

Суд, дослідивши письмові докази, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що 14.02.2015 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уклав шлюб із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстровано у Жовтневому відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, про що зроблено відповідний актовий запис №43 і підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 14.02.2015 року. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу змінено на - « ОСОБА_4 » (а.с. 4).

У позивача та відповідача є дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 23.07.2015 року. Батьками зазначені ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с. 14).

Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.

Статтею 112 СК України передбачено, що суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно з ч.1 ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження, під час шлюбу та під час його розірвання. Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, а відповідач визнає позовні вимоги, відповідно, відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до ч.1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитись від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Враховуючи наведене, з`ясувавши причини розірвання шлюбу, фактичні взаємини подружжя, дослідивши письмові докази, суд вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім`ї неможливим, оскільки це може зашкодити інтересам позивача, неповнолітньої дитини та відповідача, яка позов визнала, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Отже суд вважає недоцільним надання сторонам строку для примирення.

За таких обставин шлюб підлягає розірванню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 89, 140, 141, 206, 263-265, 268 ЦПК України, ст. ст. 105, 110-115 СК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений 14.02.2015 року між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований у Жовтневому відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис №43.

Після розірвання шлюбу прізвище відповідача ОСОБА_2 залишити без змін « ОСОБА_4 ».

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_2 .

Повне рішення складено 16.11.2023 року.

Суддя Н.В. Баркова