ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/9046/23 Справа № 932/2812/22 Суддя у 1-й інстанції - Дубовенко І. Г Суддя у 2-й інстанції - Никифоряк Л. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2023 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд колегією суддів у складі:

судді-доповідача - Никифоряка Л.П.,

суддів - Гапонова А.В., Новікової Г.В.,

за участі секретаря судового засідання - Драгомерецької А.О.,

розглянувши відкрито в залі судових засідань Дніпровського апеляційного суду в місті Дніпро справу, що виникла з цивільних правовідносин за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про зобов`язання вчинити певні дії, в якій подана апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02 серпня 2023 року,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про зобов`язання Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» (далі - АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі») відновити електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги позивачка обґрунтовувала тим, що вона на підставі свідоцтва про право на спадщину від 07 жовтня 2016 року є власником домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Між нею та відповідачем був укладений договір про користування електричною енергією (який нею не може бути наданий через його відсутність) та відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 , однак електропостачання за відповідною адресою не надається.

18 січня 2021 року вона звернулася до відповідача з заявою про відновлення електропостачання, який листом від 22 липня 2021 року № 101075411 повідомив її, що начебто при рейдовій перевірці встановлено відсутність комерційного приладу обліку. Крім того, відповідно до акту про порушення № 027516 від 20 січня 2021 року встановлено відсутність приладу обліку.

Позивачка зазначала, що на розгляд вказаного акту про порушення її до комісії не викликали, припинили електропостачання до її будинку, у зв`язку з чим вона була вимушена звернутися до суду з позовом.

Рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02 серпня 2023 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, виклала вимогу про скасування рішення та ухвалення нового про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги позивачка посилається на те, що відключення споживачів здійснюється виключно у порядку визначеному Законом України «Про житлово-комунальні послуги» та правилами роздрібного ринку. Планова заміна засобів вимірювальної техніки електричної енергії здійснюється їх власником, прилад обліку позивачки був знятий працівниками ДТЕК для його заміни, а тому він повинен бути замінений відповідачем за власні кошти. Також зазначала про можливість застосування в даному випадку пункту 2.3.15 ПРРЕЕ, яким передбачено, що за заявою споживача можливе використання електричної енергії без встановлення засобу вимірювальної техніки (для виконання тимчасових робіт) за умови укладення відповідно до вимог цих Правил договору споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії та укладення відповідного договору про постачання електричної енергії з електропостачальником.

У відзиві на апеляційну скаргу, відповідач заперечує проти задоволення апеляційної скарги позивачки, просив її залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що про час та місце слухання даної справи апеляційним судом сторони у справі повідомлені належним чином у відповідності до вимог статей 128-130 ЦПК України, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень та довідкою про доставку електронного листа і смс-повідомлення.

Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача щодо змісту рішення, яке оскаржено, доводів апеляційної скарги та меж, в яких повинна здійснюватися перевірка рішення, встановлюватися обставини і досліджуватися докази, дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положенням частини другої статті 374 ЦПК України підставами апеляційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що позивачка ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину від 07 жовтня 2016 року є власником домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який належав померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 на підставі договору дарування, посвідченого 12 жовтня 2004 року приватним нотаріусом Новомосковського міського нотаріального округу Римською В.В. за реєстром № 54, зареєстрованого 14 жовтня 2004 року в Комунальному підприємстві "Новомосковське бюро технічної інвентаризації" за реєстраційним номером 7725830 (а.с.4).

Відповідно до акту технічної перевірки, складеному 22 жовтня 2010 року ВАТ ЕК «Дніпрообленерго», правонаступником якого є відповідач, за участю ОСОБА_2 - побутового споживача, який користувався електроенергією на підставі договору (особовий рахунок № НОМЕР_2 ), працівниками ВАТ ЕК «Дніпрообленерго» в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , встановлений прилад обліку типу НІК 2102-02, заводський номер 2376401 (а.с.79-80).

З відповіді Виконавчого комітету Новомосковської міської ради на № К-1467 від 13 липня 2020 року вбачається, що виконавчий комітет розглянув звернення ОСОБА_1 щодо підключення електропостачання та встановлення облікового лічильника електроенергії в будинку АДРЕСА_1 та повідомив, що начальнику Новомосковського РЕМ ПАТ «Дніпрообленерго» направлено листа з проханням вжити заходи з підключення вказаного будинку і встановлення облікового лічильника (а.с.105).

Згідно скріншоту офіційного сайту АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» вбачається, що 25 жовтня 2020 року на ім`я ОСОБА_3 , згідно його інтернет звернення від 20 жовтня 2020 року, щодо незаконного відключення протягом 4 років будинку інваліда 1 групи, учасника війни, було запропоновано уточнити інформацію щодо адреси споживача, особового рахунку та ПІБ власника (а.с.108-109).

20 січня 2021 року представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» за адресою: АДРЕСА_1, м. Новомосковськ, Дніпропетровська область, за участю позивачки виконані роботи з технічної перевірки/контрольного огляду/заміни/встановлення/збереження пломб вузла обліку, яким встановлено відсутність приладу обліку типу НІК 2102-02, заводський номер 2376401 в будинку позивачки, як і будь-якого приладу обліку, електропостачання до будинку працівниками відповідача не припинялося, до будинку не було приєднано живлення електромережі (а.с.81-82).

Після чого, 20 січня 2021 року працівники відділу технічного пункту АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» за адресою: АДРЕСА_1, м. Новомосковськ, Дніпропетровська область, за участю споживача ОСОБА_1 склали акт про порушення за № 027516, передбачене підпунктом 3 пункту 8.4.2 ПРЕЕ - відсутній лічильник електричної енергії, який був встановлений в приміщенні приватного будинку. Відсутній лічильник НІК 2102-02, заводський номер 2376401. Безоблікове споживання електричної енергії - відсутнє (а.с.83-84).

22 липня 2021 року позивачкою подано АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» заяву, в якій вона повідомляє, що електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого вона є, припинено. Зазначала, що боргів за спожиту електроенергію немає та просила поновити електропостачання за вказаною адресою, про що її повідомити (а.с.107).

Згідно листа № 101075411 від 22 липня 2021 року Новомосковський підрозділ ЦОО АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» повідомив ОСОБА_1 , що за результатами звернення щодо відновлення електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено наступне: 20 січня 2021 року згідно заяви ОСОБА_1 від 18 січня 2021 року працівниками Новомосковського ОРЕМ було проведено рейдову перевірку за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами якої виявлено відсутність комерційного приладу обліку. У зв`язку з чим з огляду на Правила роздрібного ринку електричної енергії та Кодексу комерційного обліку електричної енергії, відповідно до яких відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщення) якої вони встановлено; роз`яснено, що відновлення електроживлення електроустановок споживача здійснюється оператором системи після отримання від ініціатора відключення інформації про усунення споживачем порушень (а.с.6,113).

Позивачкою на підтвердження договірних зобов`язань з відповідачем у позові вказано, що між сторонами укладений договір про користування електричною енергією та відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 . В судовому засіданні позивачка зазначила, що після успадкування вказаного будинку між нею та відповідачем договір про користування електричною енергією не укладався, а вона лише намагалася його укласти.

До 01 січня 2019 року постачання електричної енергії на території Дніпропетровської області здійснювалося ВАТ ЕК «Дніпрообленерго», правонаступником якого є відповідач, який продовжує здійснювати свою ліцензовану діяльність в частині надання електричної енергії.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивачкою не доведено порушення її права відповідачем внаслідок відключення її будинку від електропостачання.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, які регулювали відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, було передбачено, що споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем та енергопостачальником (пункт 3 Правил).

При цьому, користування електричною енергією - є споживання електричної енергії з дотриманням споживачем визначених відповідними договорами умов підключення електроустановок споживача до електричних мереж у точці приєднання, умов оплати купованої електричної енергії.

Також і статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» було передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання електричної енергії.

Пунктом 7 ПКЕЕН було встановлено обов`язок нового наймача (власника) квартири або іншого об`єкта для споживання електроенергії звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електричною енергією. У відповідності до пункту 1 Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила), ці Правила регулюють відносини між громадянами (далі - споживачі електричної енергії) та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Згідно пункту 3 Правил споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією.

З 01 січня 2019 року в Україні діє Закон України № 2019-VIII «Про ринок електричної енергії», взаємовідносини з учасниками роздрібного ринку електричної енергії регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), затвердженими постановою НКРЕКП 14 березня 2018 року № 312, Кодексом систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП 14 березня 2018 року № 310, Кодексом комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП 14 березня 2018 року № 311.

Так, відповідно до пункту 1.2.15 ПРРЕЕ укладення, внесення змін, продовження строку дії чи розірвання будь-якого із договорів, передбаченого цими Правилами, здійснюється відповідно до вимог законодавства та цих Правил. Для договорів, які укладаються шляхом приєднання до умов договору, укладення договору можливе шляхом підписання заяв-приєднань, оплати виставленого рахунку, споживання будь-якого обсягу електричної енергії (за умови відсутності направлених заперечень щодо договірних умов в цілому чи частково) через особистий кабінет в електронній формі (в установленому законодавством порядку). На роздрібному ринку не допускається споживання (використання) електричної енергії споживачем без укладення відповідно до цих Правил договору з електропостачальником та інших договорів, передбачених цими Правилами. Електропостачальники зобов`язані повідомляти оператора системи розподілу (передачі) про укладення та припинення договору із споживачем в установленому цими Правилами порядку. При переході права власності (користування) на об`єкт до нового власника (користувача) переходять права та обов`язки за договорами, укладеними відповідно до цих Правил.

Згідно пункту 2.1.3 ПРРЕЕ ініціатором укладення договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у разі зміни споживача, форми власності чи власника електроустановки є споживач. Споживачі укладають договір споживача про розподіл (передачу) електричної енергії шляхом приєднання до публічного договору за наявності паспорта точки розподілу. У разі надання послуги з приєднання до електричних мереж ініціатором укладення договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії є оператор системи.

Встановлено та це підтверджено матеріалами справи, що між попереднім власником будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 та відповідачем існували договірні правовідносини, що вбачається з копії акту зі встановлення лічильника, якому був присвоєний особовий рахунок № НОМЕР_2 . Позивачка після смерті ОСОБА_2 успадкувала вказаний будинок, до сьогодні ще не оформлений договір між сторонами, а з 01 січня 2019 року за адресою: АДРЕСА_1 , присвоєний особовий рахунок № НОМЕР_1 .

Таким чином, електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 , відбувалося на підставі особового рахунку № НОМЕР_2 , який в подальшому був змінений на № НОМЕР_1 .

Також матеріалами справи підтверджено, що позивачка звернулася до відповідача з заявою про відновлення електропостачання до будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами виїзду працівників відповідача до будинку встановлено відсутність комерційного приладу обліку.

Відповідно до пункту 8.1.1 ПРРЕЕ учасники роздрібного ринку під час здійснення діяльності з розподілу, передачі, постачання (продажу) електричної енергії споживачу, надання послуг комерційного обліку мають дотримуватись вимог чинного законодавства та укладених договорів. Якщо між сторонами відповідного договору виникає спірне питання, сторони мають вжити усіх заходів, які застосовуються для врегулювання спірного питання, шляхом ініціювання проведення між сторонами переговорів щодо спірного питання, запропонувати можливі способи його вирішення. Під час проведення переговорів сторони мають спільно визначити найбільш прийнятне рішення для врегулювання спірного питання.

Пунктом 8.1.2 ПРРЕЕ передбачено, що споживач у разі порушення його прав та законних інтересів першочергово має звернутись до учасника роздрібного ринку зі зверненням/скаргою/претензією щодо усунення таким учасником порушення та відновлення прав та законних інтересів споживача. До звернення/скарги/претензії споживач має додати наявні оригінали рішень або копії рішень, які приймалися за його зверненням/скаргою/претензією раніше, а також за наявності інші документи, необхідні для розгляду звернення/скарги/претензії, які після його (її) розгляду повертаються споживачу. Якщо звернення не містить даних, необхідних для прийняття обґрунтованого рішення, учасник роздрібного ринку може у строк не більше 3 календарних днів звернутися до споживача за додатковою інформацією, яка необхідна йому для повного та об`єктивного розгляду звернення/скарги/претензії. У разі ненадання споживачем необхідної інформації (документів), пояснень щодо обставин, зазначених у зверненні/скарзі/претензії, учасник роздрібного ринку має надати споживачу роз`яснення (відповідь) виходячи з наявної у нього інформації. Ненадання споживачем додаткової інформації не є підставою для відмови учасником роздрібного ринку у розгляді звернення/скарги/претензії споживача.

Встановивши відсутність в будинку позивачки комерційного приладу обліку електроенергії, а відповідач не вчиняв дій щодо його відключення від електропостачання, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Враховуючи положення закону про те, що захисту в судовому порядку підлягає лише порушене право, тобто право з настанням відповідних цивільно-правових наслідків, якими можуть бути наслідки у вигляді юридичної відповідальності, а таких для позивачки в результаті дій представників відповідача не настало, тому позов є необґрунтованим.

Доводи позивачки про те, що прилад обліку був знятий працівниками відповідача - не підтверджені належними та допустимим доказами, як і не надано доказів, що такий прилад був викрадений.

Тобто, для підключення будинку до електропостачання необхідно встановити прилад обліку електроенергії, про відсутність якого позивачка будь-яким чином не повідомляла відповідача.

За таких обставин, ні Закон України № 2019-VIII «Про ринок електричної енергії», ні Правилами роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), затвердженими постановою НКРЕКП 14 березня 2018 року № 312, Кодексом систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП 14 березня 2018 року № 310, Кодексом комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП 14 березня 2018 року № 311, не передбачено встановлення нового приладу обліку за рахунок відповідача для підключення будинку позивачки.

Також безпідставним є посилання позивачки щодо відсутності її при розгляді комісією акту про порушення від 20 січня 2021 року, оскільки у зв`язку з відсутністю безоблікового споживання електроенергії, жодних санкцій стосовно позивачки відповідачем не застосовувалося, рішень щодо відключення від електропостачання не приймалося.

Не приймаються і до уваги посилання ОСОБА_1 на можливість застосування в даному випадку пункту 2.3.15 ПРРЕЕ, де вказано, що за заявою споживача можливе використання електричної енергії без встановлення засобу вимірювальної техніки (для виконання тимчасових робіт) за умови укладення відповідно до вимог цих Правил договору споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії та укладення відповідного договору про постачання електричної енергії з електропостачальником.

Проте, від позивачки заяви щодо укладання тимчасового договору не надходили.

Крім того згідно пункту 2.3.15 ПРРЕЕ при тимчасовому використанні електричної енергії споживачем без встановлення засобу вимірювальної техніки функції постачальника послуг комерційного обліку виконує оператор системи розподілу. Обсяг використаної електричної енергії визначається оператором системи розподілу (постачальником послуг комерційного обліку) виходячи з потужності струмоприймачів споживача та часу їх роботи.

У даній справі встановлено, що згідно акту про порушення від 20 січня 2021 року в будинку позивачки відсутні струмоприймачі, тому таке споживання за таких обставин не можливе.

Позивачка не довела, що вона зверталася до енергопостачальника за укладенням окремого договору, встановленням приладу обліку.

Одночасно, не можуть бути прийняті до уваги твердження позивачки про те, що діями відповідача порушені її права згідно до вимог Закону України «Про житлово-комунальні послуги», оскільки положення останнього не регулюють спірні правовідносини.

Отже, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування районним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а лише зводяться до переоцінки доказів.

Суд звертає увагу, що відповідно до частин шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і дав їм належну оцінку, правильно встановив обставини справи, внаслідок чого ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Згідно із статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи викладене, суд апеляційної інстанції проходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення - без змін.

На підставі статті 141 ЦПК України, судові витрати понесені сторонами в зв`язку з переглядом судового рішення розподілу не підлягають, оскільки апеляційна скарга залишена без задоволення.

Керуючись статтями 259,268,374,375,381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02 серпня 2023 року- залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 21 листопада 2023 року.

Судді: