Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" жовтня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Гончарука В.П., з секретарем Гриценко О.І. розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Камінська Вікторія Петрівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд визначити позивачу додатковий строк - два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за зповітом, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження позивача. ІНФОРМАЦІЯ_1 матір позивача - ОСОБА_2 померла, про що в Київської відділі державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), зроблено відповідний актовий запис за №28162.

За життя, матір позивача 10 вересня 2015 року на випадок смерті зробила та розпорядження: спадкоємцем всього майна, що буде належати їй на день смерті, де б воно знаходилось, та з чого воно б не складалось, а також всього того що відповідно до законодавст України може бути успадкованим у повному обсязі, без будь-яких винятків призначено сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого АДРЕСА_1 ; сина - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючого в міс Києві по АДРЕСА_2 , в рівних частках кожного.

Заповіт посвідчено приватним нотаріусом Брусилівського районного нотаріального окру Житомирської області Бородавко Борисом Борисовичем, зареєстровано в реєстрі за №380. Спадковим майном після смерті спадкодавця залишилась квартира АДРЕСА_3 .

Позивач є єдиним спадкоємцем померлої, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає.

Причиною того, що позивач своєчасно не звернувся з заявою про відкриття спадкове справи та не прийняв спадщину було те, що позивач не знав про наявність заповіту. Про існуван заповіту йому стало відомо в червні 2023 року. Після того як позивач дізнався про наявність заповіту, в червні 2023 року він звернувся приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Камінської В.П. з заявою п прийняття спадщини, проте, у відкриті спадкової справи після смерті матері - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , йому було відмовлено, в зв`язку з пропуск» встановленого законодавством строку для прийняття спадщини. На момент смерті спадкодаві позивач за адресою померлої зареєстрований не був.

Таким чином на даний момент позивач змушена звернутися до суду з позовною заявою про поновлення строків прийняття спадщини.

02 серпня 2023 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відкрито провадження в справі за правилами спрощеного провадження, з повідомленням сторін.

Позивач у судове засідання не з`явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надав письмову заяву з прохання слухати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує з підстав викладених у змісті позовної заяви, просить їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача Київської міської ради у судове засідання не з`явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До суду строною відповідача було направлено відзив на позовну заяву, в якому просив справу розглянути без участі представника відповідача та ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства.

Третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Камінська Вікторія Петрівна у судове засідання не з`явилася, хоча повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи. Поважність причин неявки в судове засідання не повідомила. Разом з тим, приватним нотарусом направлено на адресу суду копію спадкової справи відносно майна померлої ОСОБА_2 .

За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Суд у порядку спрощеного позовного провадження з викликом у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

В судовому засіданні встановлено, ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження позивача.

ІНФОРМАЦІЯ_1 матір позивача - ОСОБА_2 померла, про що в Київської відділі державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), зроблено відповідний актовий запис за №28162.

За життя, матір позивача 10 вересня 2015 року на випадок смерті зробила та розпорядження: спадкоємцем всього майна, що буде належати їй на день смерті, де б воно знаходилось, та з чого воно б не складалось, а також всього того що відповідно до законодавст України може бути успадкованим у повному обсязі, без будь-яких винятків призначено сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого АДРЕСА_1 ; сина - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючого в міс Києві по АДРЕСА_2 , в рівних частках кожного.

Заповіт посвідчено приватним нотаріусом Брусилівського районного нотаріального окру Житомирської області Бородавко Борисом Борисовичем, зареєстровано в реєстрі за №380.

Спадковим майном після смерті спадкодавця залишилась квартира АДРЕСА_3 .

Позивач є єдиним спадкоємцем померлої, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає.

28 червня 2023 року позивач звернувся приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Камінської В.П. з заявою п прийняття спадщини, проте, у відкриті спадкової справи після смерті матері - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , йому було відмовлено, в зв`язку з пропуск» встановленого законодавством строку для прийняття спадщини.

Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Камінської В.П. від 03 липня 2023 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом з причин пропущення установленого законом строку для прийняття спадщини.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

З матеріалів справи вбачається, що визначений законом шестимісячний строк звернення з заявою про прийняття спадщини позивачем пропущений у зв`язку з тим, що позивач не знав про наявність заповіту складеного його матір`ю на користь нього.

Таким чином, в судовому засіданні знайшла своє підтвердження та обставина, що строк для прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, виходячи з чого суд вважає за доцільне визначити їй додатковий строк на прийняття спадщини строком на два місяці з моменту набрання рішення законної смли.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

На підставі викладеного, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, приймаючи до уваги надання позивачем доказів на підтвердження обставин, які об`єктивно та істотно перешкодили реалізації ним права на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 шляхом звернення у встановлений законом строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, приходить до висновку, що позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 1223, 1268, 1270, 1272 ЦК України; Постановою Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року №7, ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76, 81, 82, 90, 91, 95, 141,258-259, 263-265, 267, 273, 354, 355 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Камінська Вікторія Петрівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном два місяці з часу вступу рішення суду в законну силу для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішення може бути оскаржене до Київського Апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 25 жовтня 2023 року.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач:

ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_4 ).

Відповідач:

Київська міська рада (, місце знаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36).

Третя особа:

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Камінська Вікторія Петрівна, (адреса місця знаходження6 04128, м. Київ, вул. Академіка Туполєва, 1-Б, оф. 17).

Суддя: