провадження № 2/521/987/23
РІШЕННЯ

Іменем України

06 жовтня 2023 року Малиновський районний суд м. Одеси у складі:

Головуючого судді Роїк Д. Я.

при секретарі Примакіній С.О.

за участю сторін у справі:

представників КП`Міськзелентрест» - Прутян О.С., Белікова Д.Л.

позивача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Міськзелентрест» про визнання протиправним та скасування наказу про оголошення догани,

ВСТАНОВИВ:

03.11.2022 до Малиновського районного суду м. Одеси звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до комунального підприємства «Міськзелентрест» про визнання протиправним та скасування наказу про оголошення догани.

В позовній заяві позивач посилається на те, що наказом по підприємству від 14.10.2022 року № 164 до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Підставою даного наказу стала службова записка інженера з охорони праці ОСОБА_2 від 12.10.2022 та пояснювальна записка ОСОБА_1 від 13.10.2022.

Позивач вважає, що наказ КП «Міськзелентрест» від 14.10.2022 року № 164 винесений безпідставно, просить визнати його протиправним та скасувати. Також, просить стягнути з відповідача на його користь судові витрати на правову допомогу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Роїк Д.Я.

07.11.2022 року Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси справу прийнято до провадження і призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Відповідачем Комунальним підприємством «Міськзелентрест» в порядку ст.178 ЦПК України подано до суду відзив на позовну заяву, в якому вказується, що вимоги позивача, викладені в позовній заяві, відповідач вважає безпідставними та необґрунтованими у зв`язку з наступним.

ОСОБА_1 працював в КП «Міськзелентрест» на посаді начальника дільниці з озеленення та благоустрою ЦПКтаВ ім. Т.Г.Шевченка з 01.02.2018 по 19.12.2022, звільнений наказом №552-К від 19.12.2022 за угодою сторін згідно п.1 ст.36 КЗпП України.

За посадовою інструкцією начальника дільниці з озеленення та благоустрою ЦПКтаВ ім. Т.Г.Шевченка, затвердженою директором КП «Міськзелентрест» від 22.08.2017, до функціональних завдань та обов`язків начальника дільниці віднесено: «здійснює контроль за дотриманням правил з охорони праці та пожежної безпеки при проведенні робіт» (п.2.25); «виконує інші службові доручення керівництва» (п.2.27).

Згідно підпункту 1 пункту 2 Протоколу виробничої наради КП «Міськзелентрест» від 06.10.2022, директором підприємства було надано протокольне доручення: «начальникам дільниць, терміново до 11.10.2022, надати інженеру з охорони праці журнали інструктажів на перевірку, ОСОБА_2 в термін до 12.10.2022 надати звіт щодо проведення перевірки».

Але, начальник дільниці з озеленення та благоустрою ЦПКтаВ ім. Т.Г.Шевченка ОСОБА_1 протокольне доручення у встановлений термін не виконав, журнали інструктажів на перевірку не надав, чим унеможливив своєчасне надання звіту інженером з охорони праці ОСОБА_2 , що вбачається із службової записки ОСОБА_2 від 12.10.2022.

Наказом по КП «Міськзелентрест» від 15.09.2021 №207, з яким начальники дільниць ознайомлені особисто під розпис, затверджено Положення про виробничі наради КП «Міськзелентрест», п.п.3.1 даного наказу передбачено за неналежне /несвоєчасне/ виконання протокольних доручень виробничих нарад до винних працівників вживати заходи дисциплінарного впливу відповідно з нормами, передбаченими ст.147 КЗпП України.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу.

Згідно ч.2 ст.140 КЗпП України, у необхідних випадках стосовно несумлінних працівників застосовуються заходи дисциплінарного впливу.

За порушення трудової дисципліни передбачено лише один із двох заходів дисциплінарного стягнення догана або звільнення (ст. 147 КЗпП України).

Порушенням трудової дисципліни є невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків (п.24 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку для робітників та службовців підприємств, установ, організацій).

Верховний суд у своїй постанові від 22.09.2021 у справі № 522/5495/17 зазначив, що «порушення трудової дисципліни - це невиконання чи неналежне виконання працівником покладених на нього трудовим договором обов`язків без поважних причин, а також недотримання під час виробничого процесу правил поведінки, встановлених чинним законодавством, правилами внутрішнього трудового розпорядку, посадовими інструкціями, наказами і розпоряджаннями роботодавця тощо».

Таким чином, начальник дільниці з озеленення та благоустрою ЦПКтаВ ім. Т.Г.Шевченка ОСОБА_1 допустив порушення трудової дисципліни у вигляді несвоєчасного виконання протокольного доручення, наданого директором підприємства на виробничій нараді 06.10.2022, за що наказом №164 від 14.10.2022 йому було оголошено догану.

Також представником відповідача спростовуються доводи позивача що проведення інструктажів і ведення відповідних журналів інструктажів не входило до його службових обов`язків, так як надане позивачу 06.10.2022 протокольне доручення надати для перевірки журнали інструктажів, безпосередньо стосувалось контролю за дотриманням правил з охорони праці, тобто сфери його відповідальності, визначеної п.2.2.5 посадової інструкції, але в будь-якому випадку він зобов`язаний був це доручення виконати відповідно до п.2.2.7 посадової інструкції.

Відповідно до ч.1 ст.18 Закону України «Про охорону праці», працівники під час прийняття на роботу і в процесі роботи повинні проходити за рахунок роботодавця інструктаж, навчання з питань охорони праці, з надання першої медичної допомоги потерпілим від нещасних випадків і правил поведінки у разі виникнення аварії.

Пунктом 6.8 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці, затвердженого наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці від 26.01.2005 №15, визначено, що первинний, повторний, позаплановий і цільовий інструктажі проводить безпосередній керівник робіт (начальник структурного підрозділу, майстер) або фізична особа, яка використовує найману працю.

Згідно п. 6.10 зазначеного Типового положення, про проведення первинного, повторного, позапланового та цільового інструктажів та їх допуск до роботи, особа, яка проводила інструктаж, уносить запис до журналу реєстрації інструктажів з питань охорони праці на робочому місці.

На виконання приписів зазначеного Типового положення було видано наказ директора КП «Міськзелентрест» №198 від 09.09.2021 «Про призначення відповідального за проведення вступного, первинного та повторного інструктажів», яким начальника дільниці парка ЦПКтаВ ім.Т.Г.Шевченка ОСОБА_1 призначено відповідальним за організацію проведення первинного, повторного, позапланового інструктажів з охорони праці на дільниці. На оригіналі наказу міститься особистий підпис ОСОБА_1 про ознайомлення його з даним наказом, що повністю спростовує твердження позивача щодо відсутності у нього службового обов`язку з проведення інструктажів та ведення відповідних журналів інструктажів.

Щодо вини позивача, як однієї з ознак порушення трудової дисципліни, представник відповідача зазначив наступне.

В пояснювальній записці від 13.10.2022 на ім`я директора КП «Міськзелентрест» позивач визнає, що здав журнали з охорони праці на перевірку лише 13.10.2022, а вчасно не передав їх оскільки був зайнятий до підготовки заходу з покладання квітів біля пам`ятника Т.Г. Шевченку на 14.10.2022.

Протокольне доручення директора підприємства надати інженеру з охорони праці журнали інструктажів на перевірку було отримано позивачем на виробничій нараді 06.10.2022. Навіть, якщо не брати до уваги цей день і попередні йому дні, і виключити 08.10.2022 та 09.10.2022 як вихідні, то на підготовку покладання квітів 14.10.2022 у позивача залишалось 5 повноцінних робочих днів, протягом трьох перших з яких (07.10.2022, 10.10.20.22 та 11.10.2022) він не зміг знайти часу щоб особисто або через посильного просто передати журнали на перевірку інженеру з охорони праці. Тобто, наведені позивачем виправдання носять явно неспроможний характер.

Враховуючи вищевикладене, представники відповідача вважають, що у директора КП «Міськзелентрест» були всі підстави для накладення на позивача дисциплінарного стягнення за допущене ним порушення трудової дисципліни, а позов ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Міськзелентрест» про визнання протиправним та скасування наказу про оголошення догани - безпідставним і необґрунтованим. У зв`язку з чим, просять відмовити у задоволені позову в повному обсязі.

24.05.2023 року Ухвалою Малиновського районного суду м.Одеси підготовче провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Міськзелентрест» про визнання протиправним та скасування наказу про оголошення догани закрито, справу призначено до судового розгляду по суті на 15.06.2023 року о 13 годині 10 хвилин.

Позивач в судове засідання з`явився, не заперечував проти закінчення розгляду справи без його участі за наявними в справі матеріалами, свої позовні вимоги підтримав, просив задовольнити їх в повному обсязі.

Представники КП «Міськзелентрест» у судове засідання з`явилися, не заперечували проти закінчення розгляду справи без їх участі за наявними в справі матеріалами, проти позовних вимог заперечували, просили відмовити у задоволені позову в повному обсязі.

Виходячи з положень ч.3 ст.211 ЦПК України суд вважає, що рішення у справі можливо ухвалити при проведенні судового засідання за відсутності учасників процесу.

У відповідності до вимог ч. 2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті з урахуванням наданих учасниками справи пояснень, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 01.02.2018 року призначений на посаду начальника дільниці парка ЦПКтаВ ім. Т.Г.Шевченка.

Посадовою інструкцією начальника дільниці з озеленення та благоустрою ЦПКта В ім. Т.Г.Шевченка, затвердженою директором КП «Міськзелентрест» від 22.08.2017, до функціональних завдань та обов`язків начальника дільниці віднесено: «здійснює контроль за дотриманням правил з охорони праці та пожежної безпеки при проведенні робіт» (п.2.25); «виконує інші службові доручення керівництва» (п.2.27).

Підпунктом 3.1. наказу КП «Міськзелентрест» від 15.09.2021 №207 «Про організацію виробничих нарад та контроль за виконанням наданих протокольних доручень» передбачено за неналежне /несвоєчасне/ виконання протокольних доручень виробничих нарад до винних працівників вживати заходи дисциплінарного впливу відповідно з нормами, передбаченими ст.147 КЗпП України.

06.10.2022 на виробничій нараді директором КП «Міськзелентрест» було надано протокольне доручення: начальникам дільниць, терміново до 11.10.2022, надати інженеру з охорони праці журнали інструктажів на перевірку, ОСОБА_2 в термін до 12.10.2022 надати звіт щодо проведення перевірки».

Службовою запискою інженера з охорони праці ОСОБА_2 від 12.10.2022, директор КП «Міськзелентрест» був повідомлений, що начальник дільниці з озеленення та благоустрою ЦПКтаВ ім. Т.Г.Шевченка ОСОБА_1 у встановлений термін не надав на перевірку журнали інструктажів, чим унеможливив своєчасне виконання протокольного доручення директора від 06.10.2022 щодо надання звіту про результати проведення перевірки.

13.10.2022, ОСОБА_1 були надані письмові пояснення, з приводу несвоєчасного виконання протокольного доручення.

Наказом по підприємству від 14.10.2022 року № 164 ОСОБА_3 було оголошено догану. Позивач з наказом ознайомився особисто, під розпис 18.10.2022.

Наказом по підприємству № 552-К від 08. 12. 2022, ОСОБА_1 був звільнений за угодою сторін з 19.12.2023, згідно п. 1 ст.36 КЗпП України.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

За змістом цієї норми дія або бездіяльність працівника вважаються порушенням трудової дисципліни при наявності таких ознак: якщо дія або бездіяльність є протиправними; якщо вони сталися із вини (навмисної чи необережної) працівника; якщо працівник не виконав обов`язку, що випливає із трудового договору.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Одним із головних елементів вказаної системи є посадова інструкція - організаційно-правовий документ, в якому визначено основні завдання, обов`язки, права і відповідальність працівника при виконанні роботи на певній посаді (за відповідною професією).

З 01.02.2018 року позивач займає посаду начальника дільниці з озеленення та благоустрою ЦПКтаВ ім. Т.Г.Шевченка комунального підприємства «Міськзелентрест».

Відповідно до п. 2.1., п. 2.2., п. 2.25., п. 2.27, 4.1. посадової інструкції начальника дільниці з озеленення та благоустрою ЦПКтаВ ім. Т.Г.Шевченка (далі - Посадова інструкція) начальник дільниці здійснює керівництво діяльністю дільниці в рамках повноважень, організовує виконання робіт з поточного утримання зеленої зони на закріпленій дільниці, здійснює контроль за дотриманням правил з охорони праці та пожежної безпеки при проведені робіт, виконує інші службові доручення керівництва. Несе відповідальність за неналежне виконання або невиконання своїх посадових обов`язків.

Варто зазначити, що у постанові ВС України від 06.06.2018 у справі № 199/2512/16-ц викладено правовий висновок про те, що у разі наявності регулюючого законодавства у сфері певних відносин, якими також охоплена трудова функція працівника, то дотримання даного законодавства також входить до трудової функції працівника і за порушення вказаного законодавства до працівника може бути застосоване дисциплінарне стягнення незважаючи на зміст посадової інструкції.

Відповідно до положень ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

Верховний суд у своїй постанові від 22.09.2021 у справі № 522/5495/17 зазначив, що «порушення трудової дисципліни - це невиконання чи неналежне виконання працівником покладених на нього трудовим договором обов`язків без поважних причин, а також недотримання під час виробничого процесу правил поведінки, встановлених чинним законодавством, правилами внутрішнього трудового розпорядку, посадовими інструкціями, наказами і розпоряджаннями роботодавця тощо».

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до ст. 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Догана - захід дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього.

Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, як - от: Кодексу законів про працю, правилами внутрішнього трудового розпорядку, статутом, положенням, посадовими інструкціями, контрактом, колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень. Особливе значення при визначенні діяння працівника як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини працівника, під якою розуміється певне психічне ставлення особи до своїх протиправних дій і їх шкідливих наслідків.

Отже, дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов`язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків.

Суд звертає увагу на ті обставини, що при притягненні до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 відповідачем застосований найменш суворий захід стягнення передбачений ст. 147 КЗпП.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний із належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (п. 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України»).

Пунктом 41 Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Виходячи із специфіки розгляду трудових спорів щодо незаконного звільнення чи накладення дисциплінарного стягнення, обов`язок доведення правомірності таких покладається на роботодавця (ухвала колегії суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 квітня 2017 року по справі № 309/1228/16-ц).

За таких обставин, оцінивши надані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, а також належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, перевіривши всі доводи і заперечення сторін, враховуючи, що відповідачем КП «Міськзелентрест» доведено суду правомірність виданого директором підприємства Наказу від 14.10.2022 року № 164 «Про оголошення догани ОСОБА_4 » і такі доводи під час судового розгляду підтверджені належними та допустимими доказами та зважаючи на відсутність у позовній заяві інших доказів, які б вказували на необґрунтоване застосування відносно позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани, суд дійшов висновку про необґрунтованість та безпідставність заявленого позивачем позову, а тому у задоволенні такого позову слід відмовити.

Питання про розподілу судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 139, 140, 147, КЗпП України, ст.ст. 10, 11, 76-83, 133, 141, 246, 258, 259, 263- 265, 268, 273 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до комунального підприємства «Міськзелентрест» про визнання протиправним та скасування наказу про оголошення догани відмовити у повному обсязі.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Роїк Д.Я.