УХВАЛА

17 листопада 2023 року

м. Київ

справа № 761/6087/22

провадження № 61-14085 св 23

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Пророка В. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Петрова Є. В.розглянувши на стадії попереднього розгляду в порядку письмового провадження касаційну скаргу Громадської організації «Всеукраїнське об`єднання «Автомайдан» на постанову Київського апеляційного суду від 06 вересня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Громадської організації «Всеукраїнське об`єднання «Автомайдан», третя особа - ОСОБА_2 , про визнання інформації недостовірною та такою, що порочить честь, гідність та ділову репутацію, зобов`язання спростувати інформацію та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

1. У лютому 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з указаним позовом, у якому просив: визнати недостовірною, такою, що порочить його честь, гідність та ділову репутацію, інформацію, поширену про нього ІНФОРМАЦІЯ_1 на веб-сайті соціальної мережі Facebook («Фейсбук») (далі - Facebook, соціальна мережа Facebook) у публікації під назвою: «Знайомтеся, це суддя у відставці - ОСОБА_3 » за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі - оскаржувана інформація), та зобов`язати власника сторінки проєкту «PROSUD» у соціальній мережі Facebook - Громадську організацію «Всеукраїнське об`єднання «Автомайдан» (далі - ГО «ВО «Автомайдан») видалити спірну публікацію за вказаним веб-посиланням; стягнути з відповідача на свою користь 500 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди.

2. Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 01 листопада 2022 року позов залишено без задоволення.

3. Постановою Київського апеляційного суду від 06 вересня 2023 року (повний текст якої складений 12 вересня 2023 року) апеляційна скарга ОСОБА_1 , подана адвокатом Кравцем Р. Ю., задоволена - рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 01 листопада 2022 року скасоване та ухвалене нове судове рішення про часткове задоволення позову. Зокрема, апеляційний суд: визнав недостовірною й такою, що порочить честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 , оскаржувану інформацію наступного змісту: «У 2004 році тоді ще суддя Хрімлі, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, вчинив ДТП в центрі Донецька в результаті якого загинуло двоє дітей - 10 і 12 років. Суддя довгий час перебував під слідством, але до суду справа так і не дійшла оскільки за період слідства померли батьки дітей і справу закрили через відсутність потерпілих…»; зобов`язав власника сторінки проєкту «PROSUD» у соціальній мережі Facebook - ГО «ВО «Автомайдан» видалити спірну публікацію за відповідним веб-посиланням; вирішив стягнути з ГО «ВО «Автомайдан» на користь ОСОБА_1 5 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди; вирішив питання про розподіл судових витрат.

4. 28 вересня 2023 року ГО «ВО «Автомайдан» подала засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 06 вересня 2023 року, у якій просить скасувати оскаржуване судове рішення і залишити в силі рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 01 листопада 2022 року. Також було заявлене клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги.

5. Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

6. Як на підставу касаційного оскарження скаржник посилається на пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України вказуючи на те, що суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норми права без урахування висновків щодо їх застосування у подібних правовідносинах, викладених в постановах Верховного Суду: від 10 липня 2018 року у справі № 910/15148/17, від 10 квітня 2019 року у справі № 398/4136/15-ц, від 15 квітня 2019 року у справі № 182/6720/17, від 22 травня 2019 року у справі № 757/22307/17-ц, від 21 квітня 2022 року у справі № 466/4078/20, від 11 лютого 2019 року у справі № 725/5585/16, від 24 квітня 2019 року у справі № 569/5269/16-ц, від 07 вересня 2020 року у справі № 490/3098/17, від 14 серпня 2020 року у справі № 757/23148/18-ц, від 18 квітня 2018 року у справі № 761/16062/16-ц, від 09 червня 2023 року у справі 71/14615/21, від 07 квітня 2021 року у справі № 924/199/20, від 14 липня 2022 року у справі № 640/1905/19, від 14 липня 2021 року у справі № 757/14418/20-ц.

7. Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 жовтня 2023 року, крім іншого, задоволене клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги - відстрочена сплата цього судового збору до ухвалення судового рішення у справі, відкрите касаційне провадження у справі.

8. 10 листопада 2023 року до Верховного Суду надійшов відзив ОСОБА_1 , поданий його представником, на касаційну скаргу ГО «ВО «Автомайдан», у якому вказано про необґрунтованість вимог касаційної скарги та необхідність відмови у її задоволенні із залишенням без змін постанови Київського апеляційного суду від 06 вересня 2023 року.

9. Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку про те, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та відсутності порушення норм процесуального права.

10. Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу слід розглянути колегією, яка складається з п'яти суддів.

11. 10 листопада 2023 року разом з відзивом на касаційну скаргу до Верховного Суду надійшло клопотання ОСОБА_1 , подане його представником, про розгляд цієї справи у судовому засіданні з викликом сторін.

12. Частиною першою статті 7 ЦПК України встановлено, що розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

13. Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

14. Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

15. Тобто, розгляд цивільної справи у суді касаційної інстанції у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи є загальним правилом, визначеним ЦПК України. І лише у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень.

16. Крім цього, Верховний Суд є судом права, а не факту і діючи у межах повноважень та порядку, визначених частиною першою статті 400 ЦПК України, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, які можуть додатково пояснити учасники справи, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

17. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6 Конвенції, а саме справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь?якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany» (заява № 8273/78)).

18. Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема і в суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій. Зокрема тому ЄСПЛ не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права (рішення у справі «Axen v. Germany»).

19. Крім того, ЄСПЛ в своєму рішенні від 25 квітня 2002 року у справі «Varela Assalino contre le Portugal» (заява № 64336/01) визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення щодо гарантій публічного судового розгляду. У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права, а саме тлумачення норм Цивільного кодексу.

20. ЄСПЛ вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

21. На думку ЄСПЛ у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв є доцільнішим ніж усні слухання і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

22. Верховний Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України, що не протирічить принципу змагальності сторін, передбаченому у пункті 4 частини третьої статті 2 ЦПК України, та закріпленому у статті 12 (змагальність сторін) цього Кодексу.

23. З огляду на вказане у задоволенні клопотання заявника про розгляд справи № 761/6087/22 з викликом сторін слід відмовити.

24. Оскільки колегією суддів не приймається рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п'ятою статті 272 ЦПК України.

Керуючись статтями 7, 34, 401, 402, 415 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

1. Справу за позовом ОСОБА_1 до Громадської організації «Всеукраїнське об`єднання «Автомайдан», третя особа - ОСОБА_2 , про визнання інформації недостовірною та такою, що порочить честь, гідність та ділову репутацію, зобов`язання спростувати інформацію та відшкодування моральної шкоди, за касаційною скаргоюГромадської організації «Всеукраїнське об`єднання «Автомайдан» на постанову Київського апеляційного суду від 06 вересня 2023 року призначити до судового розгляду колегією у складі п'яти суддів в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

2. Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд цієї справи у судовому засіданні з викликом сторін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді В. В. Пророк

А. І. Грушицький

Є. В. Петров

Ухвала відповідно до частини третьої статті 415 ЦПК України оформлена суддею Грушицьким А. І.