Справа № 204/9873/21
Провадження № 2-зз/204/34/23
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2023 року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська, в особі судді Приваліхіної А.І., розглянувши у приміщенні суду у м. Дніпрі клопотання представниці відповідачки ОСОБА_1 адвокатки Пипи Альони Олегівни, про скасування заходів забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Другого Правобережного відділу державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_1 , Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бунякіна Олена Валентинівна, про визнання недійсним електронних торгів, визнання недійсним та скасування свідоцтва, акта та протоколу, витребування майна із чужого незаконного володіння.

Ухвалою суду від 16 грудня 2021 року у справі вжито заходи забезпечення позову шляхом заборонити вчинення будь-яких реєстраційних дій в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно суб`єктами державної реєстрації щодо квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер нерухомого майна 101).

Ухвалою суду від 11 вересня 2023 року провадження у вказаній справі закрито, зокрема з тих підстав, що позивач помер, спадкова справа після його смерті не відкривалася, а із заявою про прийняття спадщини після його смерті ніхто не звертався,тому встановити його правонаступників не виявилося можливим.

24 жовтня 2023 року на адресу Красногвардійського районного суд м. Дніпропетровська надійшло клопотання представниці відповідачки ОСОБА_1 адвокатки Пипи А.О., про скасування заходів забезпечення позову.

В обґрунтування клопотання зазначено, що заходи забезпечення позову продовжують діяти, оскільки існує заборона на відчуження майна, однак підстави, за якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів, вже відпали, бо розгляд справи по суті завершений.

Розглянувши заяву про скасування заходів забезпечення позову, суд дійшов наступних висновків.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі, з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Приписами ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди при розгляді справ застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року № ETS N 005 та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до вимог ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з вимогами ст. 13 Конвенції, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому ЄСПЛ у своєму рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом. Також ЄСПЛ у своєму рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні ЄСПЛ у справі "Салах Шейх проти Нідерландів", ефективний засіб це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. Крім того, при вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» від 17 липня 2008 року Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Разом із тим, у постанові Верховного суду України від 25 травня 2016 року зазначено, що забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Метою забезпечення позову, згідно із вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Приписами п. 10 постанови Пленуму Верховного суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» визначено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

З огляду на викладене, враховуючи те, що потреба в забезпеченні позову, що зумовлювала його застосування, вже відпала, керуючись принципом верховенства права та непорушності права власності, суд дійшов переконливого висновку про необхідність задоволення клопотання представниці відповідачки про скасування заходів забезпечення позову по справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 158, 258, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представниці відповідачки ОСОБА_1 адвокатки Пипи Альони Олегівни, про скасування заходів забезпечення позову задовольнити.

Застосовані ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 16 грудня 2021 року, заходи забезпечення позову у цивільній справі № 204/9873/21 (провадження № 2-з/204/282/21) у вигляді заборони вчинення будь-яких реєстраційних дій в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно суб`єктами державної реєстрації щодо квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер нерухомого майна 101), - скасувати.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів зо дня її підписання суддею або протягом п`ятнадцяти днів зо дня отримання її копії учасниками справи.

Ухвала суду набирає законної сили протягом п`ятнадцяти днів зо дня її підписання суддею або протягом п`ятнадцяти днів зо дня отримання її копії учасниками справи, якщо не буде оскаржена у встановленому законом порядку.

Суддя А.І. Приваліхіна