Справа № 304/1146/22
Провадження № 22-ц/4806/1119/23
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

31 жовтня 2023 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Джуга С.Д., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , на рішення Перечинського районного суду Закарпатської області від 26 травня 2023 року у складі судді Чепурнова В.О., у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача орган опіки та піклування Дубриницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

в с т а н о в и в :

Рішенням Перечинського районного суду Закарпатської області від 26 травня 2023 року позов адвоката Ільницького С.М. в інтересах ОСОБА_4 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача орган опіки та піклування Дубриницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задоволено.

Визнано ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням будинку АДРЕСА_1 .

Стягнуто з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 сплачений судовий збір в рівних частинах по 496 (чотириста дев`яносто шість) грн 20 коп з кожного.

ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , подано до Закарпатського апеляційного суду апеляційну скаргу на рішення Перечинського районного суду Закарпатської області від 26 травня 2023 року.

Вказану справу витребувано з Перечинського районного суду Закарпатської області.

З поданої апеляційної скарги неможливо встановити точну дату її подання.

Так, апеляційна скарга підписана адвокатом Муртазіною Н.М., в якій зазначено дату її подання 07.07.2023.

Апеляційна скарга надійшла до Закарпатського апеляційного суду 04 вересня 2023 року (через два місяці з вказаної в апеляційній скарзі дати).

На поштовому конверті вказано отримувача: Закарпатський апеляційний суд (вул.Довженка,7, м.Ужгород) та відправниками зазначено ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (вказана адреса відправників: АДРЕСА_1 ).

Зі штемпеля на вказаному поштовому конверті неможливо встановити, коли саме апелянтами здано на пошту вказану апеляційну скаргу, оскільки на конверті відсутній трекінг поштового відправлення, а з наявного на конверті штемпелю пошти взагалі не видно дату вказаного відправлення.

Разом з цим, не є об`єктивно можливим надходження поштового відправлення з Ужгородського району до м. Ужгорода через два місяці після його відправлення.

В апеляційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на те, що копію рішення отримано представником апелянтів 08.06.2023 року.

Таким чином, апелянту необхідно надати відомості з "Укрпошти" про дату відправлення апеляційної скарги для можливості встановлення судом дати подачі апеляційної скарги та вирішення питання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Також в апеляційній скарзі зазначено, що повноваження адвоката Муртазіної Н.М. наявні в матеріалах справи.

Відповідно до ч.1 ст.58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ч.1 ст.60 ЦПК України).

Відповідно до ч.4 ст.62 ЦПК України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Так, в матеріалах справи наявне доручення про надання безоплатної вторинної правової допомоги та довіреність, укладена між ОСОБА_2 та адвокатом Муртазіною Н.М. від 28.02.2023р. на підставі доручення про надання безоплатної вторинної правової допомоги на представництво в судах, інших державних органах, органах місцевого самоврядування, тощо.

В матеріалах справи також міститься доручення про надання безоплатної вторинної правової допомоги, укладеного між ОСОБА_3 та адвокатом Муртазіною Н.М.

Між тим, матеріали справи не містять довіреність або ордер (ч.4 ст. 62 ЦПК України) на підтвердження повноваження адвоката Муртазіної Н.М. як представника ОСОБА_3 .

За вказаних обставин апелянту також необхідно надати довіреність або ордер, що посвідчує повноваження адвоката Муртазіної Н.М., як представника ОСОБА_3 в суді апеляційної інстанції.

Окрім того, апеляційна скарга не відповідає вимогам п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України, а саме: до апеляційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору або документ, який підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, до апеляційної скарги подано клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, мотивуючи тим, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відносяться до категорії малозабезпечених громадян, додавши до клопотання відомості з державного реєстру платників податків про суми виплачених доходів з 4 кварталу 2022 р. по 1 квартал 2023 р. про відсутність інформації про доходи ОСОБА_2 .

Стосовно клопотання про звільнення від сплати судового збору слід зазначити наступне.

Згідно з ч.1,3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» встановлено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI «Про судовий збір» та 136 ЦПК України єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є врахування судом майнового стану сторони (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Так, на обгрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору зазначено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відносяться до категорії малозабезпечених громадян, додавши до клопотання відомості з державного реєстру платників податків про суми виплачених доходів ОСОБА_2 , в яких зазначено, що з 4 кварталу 2022 р. по 1 квартал 2023 р. відсутня інформації про доходи ОСОБА_2 .

Однак, до клопотання долучено лише відомості щодо апелянта ОСОБА_2 та не надано жодних відомостей щодо апелянта ОСОБА_3 . При цьому такі відомості повинні надаватись про розмір річного доходу особи за весь попередній календарний рік.

Надані відомості з державного реєстру платників податків про суми виплачених доходів ОСОБА_2 з 4 кварталу 2022 р. по 1 квартал 2023 р. про відсутність інформації про доходи ОСОБА_2 , не показує майновий стан за попередній календарний рік та не відображає в повній мірі всі дані майнового стану апелянта ОСОБА_2 , а саме відсутності у особи грошових коштів на рахунку, рухомого чи нерухомого майна тощо.

Також апелянтом не подано відомості про майновий стан іншого апелянта ОСОБА_3 , а тому судом неможливо встановити майновий стан обох апелянтів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за попередній календарний рік.

З огляду на викладене, апелянту потрібно сплатити судовий збір або надати належні документи, які підтверджують підстави звільнення апелянтів від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, у 2022 р. позивачем ОСОБА_4 заявлено позов про визнання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Згідно правового висновку Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 18 вересня 2023 р. у справі №758/5118/21 зазначено, що ключовим моментом при визначенні кількості вимог немайнового характеру є питання про те, що слід розуміти під термінопоняттям «вимога» та чи слід враховувати при його визначенні суб`єктний склад правовідносин, зокрема кількість відповідачів у справі. Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду вважає, що доцільно виходити зі сталості підходів та вважати самостійними вимоги щодо кожного із відповідачів.

Таким чином, згідно позиці касаційної інстанції, якщо ставиться вимога про визнання двох відповідачів такими, що втратили право користування житловим приміщенням, то слід рахувати як дві немайнові вимоги.

Отже, при поданні позовної заяви (2022р.) за дві позовні вимоги немайнового характеру, який подано фізичною особою судовий збір підлягав сплаті у загальному розмірі 1984,80 грн. (992,40 грн.х2).

По даній справі судовий збір за подання апеляційної скарги становить у загальному розмірі 2977,20 грн. (по 1488,60 грн. з кожного апелянта) (992,40 + 992,40 = 1984,80 х 150%), який повинен бути внесений або перерахований апелянтом за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37975895;

Банк одержувача: Казначейство України (ел. адм. подат.);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0007493;

Код класифікації доходів бюджету - 22030101.

У разі невідповідності апеляційної скарги вимогам ст.356 ЦПК України та несплати суми судового збору до апеляційної скарги застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, про що слід повідомити апелянта та надати йому строк на протязі десяти днів з дня вручення копії даної ухвали для усунення недоліків шляхом подачі до судувідомостей з "Укрпошти" про дату відправлення апеляційної скарги; довіреності або ордеру, що посвідчує повноваження адвоката як представника в Закарпатському апеляційному суді щодо апелянта ОСОБА_3 ; доказ про сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст.ст.136, 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суддя,-

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , на рішення Перечинського районного суду Закарпатської області від 26 травня 2023 року - залишити без руху, про що повідомити апелянта та надати йому строк на протязі десяти днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити, що апелянту відповідно до цієї ухвали на протязі десяти днів з дня вручення копії ухвали потрібно усунути недоліки апеляційної скарги, а саме, подати до суду апеляційної інстанції відомості з "Укрпошти" про дату відправлення апеляційної скарги; довіреність або ордер, що посвідчує повноваження адвоката як представника в Закарпатському апеляційному суді щодо апелянта ОСОБА_3 ; доказ про сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення апелянтів від сплати судового збору відповідно до закону.

Суддя С.Д. Джуга