КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 755/5865/23
УХВАЛА

20 листопада 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Мельника Я.С., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 вересня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про розірвання шлюбу, стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини та визначення місця проживання малолітньої дитини,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 14 вересня 2023 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із вказаним рішенням в частині стягнення аліментів, 31 жовтня 2023 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором.

Разом з цим, ОСОБА_1 заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги.

Дане клопотання мотивоване тим, що сплата судового збору поставить апелянта у скрутне матеріальне становище. На підтвердження заявленого клопотання, скаржник надав суду довідку про доходи, з якої вбачається, що сукупний розмір доходу апелянта за період з листопада 2022 року по жовтень 2023 року становить 25 050 грн.

Відповідно до вимог п. п. 9 ч. 2, ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до вимог п. п. 1 ч. 1, ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 3 вказаної статті визначено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

З матеріалів справи вбачається, що розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 1 610,40 (1 073,60 грн*150%) гривень, що перевищує 5% розміру річного доходу скаржника (1 252,50 грн).

Положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути аргументовані.

Враховуючи положення пункту 1 статі 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Враховуючи, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, і приймаючи до уваги те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, суд апеляційної інстанції вважає за можливе частково задовольнити клопотання апелянта та зменшити йому розмір судового збору, що підлягає сплаті, до 5% розміру річного доходу скаржника, що становить 1 252,50 грн.

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором за такими реквізитами: рахунок отримувача: UA0026010, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101, код банку отримувача (МФО): 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783‚ банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа) При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Крім цього, апеляційна скарга подана із пропуском строку, встановлених ст. 354 ЦПК України.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до вимог ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначив, що копію повного тексту оскаржуваного рішення не отримував, а ознайомився з його змістом 04 жовтня 2023 року в ЄДРСР, при цьому апелянт не порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження. Разом з тим, поновлення пропущеного процесуального строку, можливо лише за заявленим клопотанням учасника справи, з посиланням на поважність причин його пропуску.

За таких обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення вказаних недоліків, а саме: звернутись до суду з заявою про поновлення строку апеляційного оскарження та сплатити судовий збір.

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - задовольнити частково.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 вересня 2023 року залишити без руху та надати строк терміном у десять днів з моменту отримання копії даної ухвали для виправлення вказаних недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду Ярослав МЕЛЬНИК