Справа № 932/4345/23
Провадження № 2/932/1277/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2023 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м.Дніпропетровська у складі : головуючого - судді Овчиннікової О.С., при секретарі Орищиній І.А., за участю представника позивача Скиби С.Г., за участю представника відповідача Кіяшко Т.С.,

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, треті особи : ОСОБА_1 , Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, про скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) та скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння),

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська знаходиться цивільна справа за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Державної установи «Ук раїнський науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, треті особи : ОСОБА_1 , Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, про скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) та скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння).

До підготовчого судового засіданні від третьої особи ОСОБА_1 надійшло письмове клопотання про закриття провадження по справі з огляду на те, що спір належить розглядати за правилами адміністративного судочинства, оскільки спір виник між юридичною особою позивачем та суб`єктом владних повноважень Державною установою «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», основною вимогою позову є скасування прийнятого відповідачем рішення, що суперечить чинному законодавству, оскільки такий позов належить розглядати за правилами адміністративного судочинства та предметно підсудний окружному адміністративному суду. Тому просить закрити провадження по справі.

В підготовчому судовому засіданні представник позивача вважав, що в задоволенні клопотання належить відмовити, справа повинна розглядатися в цивільному процесі, на що є відповідна практика Верховного Суду.

В підготовчому судовому засіданні представника відповідача - Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці залишила вирішення заявленого клопотання на розсуд суду.

Інші учасника процесу , належним чином повідомлені про дату та місце підготовчого судового засідання, в судове засідання не з`явилися, надали письмові відзиви та клопотання про розгляд за їхньої відсутності.

Суд, вислухавши позицію представників сторін, дослідивши матеріали цивільної справи, дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання про закриття провадження у справі з огляду на таке:

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Відповідно до статті 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів та свобод фізичних та юридичних осіб, державних та суспільних інтересів.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, такі складові як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Судова юрисдикція - це інститут права, покликаний розмежовувати компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства - цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

Предметна юрисдикція - це розмежування компетенції цивільних, кримінальних, господарських та адміністративних судів. Кожен суд має право розглядати і вирішувати тільки ті справи (спори), які віднесені до його відання законодавчими актами, тобто діяти в межах встановленої компетенції.

Згідно із частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У статті 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а, по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, у якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа. Отже, у порядку цивільного судочинства за загальним правилом можна розглядати будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін зазвичай є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

При визначенні предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суб`єктного складу такого спору, суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою для правильного вирішення питання юрисдикції є характер спірних правовідносин.

Спір у справі стосується визнання незаконним та скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) ОСОБА_1 від 09.06.2020 року за формою П-4 та повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 від 27.03.2020 року відносно ОСОБА_1 .

Відповідно до частини другої статті 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».

Згідно зі статтею 22 Закону України «Про охорону праці», роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

Згідно з пунктом 57 Порядку № 337 рішення комісії (спеціальної комісії), зміст акта за формою Н-1 можуть бути оскаржені в судовому порядку потерпілим, членами його сім`ї або уповноваженою ними особою, робочим органом Фонду, а також іншими органами, установами, підприємствами та організаціями, представники яких брали участь у розслідуванні (спеціальному розслідуванні).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23 січня 2019 року у справі № 522/24781/16-ц (провадження № 14-467цс18) дійшла висновку про те, що справи про оскарження актів розслідування випадків і хронічних професійних захворювань розглядаються в порядку цивільного судочинства, оскільки спір стосується життя і здоров`я фізичної особи, що є її особистим немайновим правом, захист якого здійснюється, зокрема, за нормами цивільного законодавства (стаття 275 ЦК України), або виникають із трудових правовідносин, а також відшкодування моральної чи майнової шкоди, спричиненої спадкоємцям особи, що померла, при виконанні трудових обов`язків.

Аналогічні за змістом висновки зробила Велика Палата Верховного Суду у постановах ввід 13 лютого 2019 року у справі № 826/4176/18 (провадження № 11-1302апп18), від 27 березня 2019 року у справі № 640/14775/16-ц (провадження № 14-657цс18), від 27 травня 2020 року у справі № 580/1780/19 (провадження № 11-83апп20).

Приймаючи до уваги викладене, суд вважає за необхідне в задоволенні клопотання третьої особи ОСОБА_1 про закриття провадження у справі відмовити.

Керуючись ст.ст. 255-256, 260, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання третьої особи ОСОБА_1 про закриття провадження у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, треті особи : ОСОБА_1 , Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, про скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) та скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

В повному обсязі ухвалу складено 17.11.2023 року.

Суддя О.С. Овчиннікова