Справа № 712/158/23
Провадження № 2/712/1071/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 жовтня 2023 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
Головуючого судді ТОКОВОЇ С.Є.
при секретарі БІЛИК О.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси в порядку загального позовного провадження цивільну справу за ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про встановлення місця відкриття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом
Позивач ОСОБА_4 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про встановлення місця відкриття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом.
Позовні вимоги мотивовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дід позивача ОСОБА_5 , останнім місцем проживання якого є АДРЕСА_1 . Після смерті останнього відкрилась спадщина, яка складається з домоволодіння АДРЕСА_2 . Згідно заповіту від 20.08.2018 ОСОБА_5 заповів 1/2 частину вказаного житлового будинку ОСОБА_6 та іншу 1/2 частину вказаного житлового будинку ОСОБА_2 , нежитлове окреме приміщення по АДРЕСА_2 - позивачу, житловий будинок в АДРЕСА_1 ОСОБА_3 . ОСОБА_6 є батьком позивача та сином ОСОБА_5 , а також його спадкоємцем за законом та за заповітом. ОСОБА_6 у встановлений законом шестимісячний строк після смерті ОСОБА_5 звернувся із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Шполянського району Черкаської області Горбач В.П., отже я таким що прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача, після смерті якого відкрилась спадщина на 1/2 частину житлового будинку, який розташований в АДРЕСА_2 . Позивач в шестимісячний строк звернувся із заявою про прийняття спадщини до Першої черкаської державної нотаріальної контори. Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.11.2022 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки відсутня можливість встановити місце відкриття спадщини та точне коло спадкоємців через відсутність інформації по адресі реєстрації померлого.
За вказаних мотивів позивач просив суд постановити рішення, яким встановити факт того, що місцем відкриття спадщини після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є його останнє місце проживання АДРЕСА_2 та визнати за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані по АДРЕСА_2 після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , який фактично прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 25.04.2023 року відкрито загальне позовне провадження у вказаній справі, призначено підготовче судове засідання та встановлено відповідачу строк на надання відзиву на вказану позовну заяву.
Відповідач правом на подачу відзиву не скористалася, у визначений вказаною вище ухвалою строк відзив на позовну заяву не подала.
Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 21.06.2023 витребувано від Першої черкаської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, що заведена після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (номер спадкової справи 10/2022, дата заведення 11 січня 2022 року) та витребувано від приватного нотаріуса Звенигородського районного нотаріального округу Горбача В.П. копію спадкової справи, що заведена після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 22.08.2023 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті.
Позивач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, скерував до суду заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримав у повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_2 повторно в судове засідання не з`явилася, причину неявки суду не повідомила, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, із заявами чи клопотаннями до суду не зверталася.
Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, причини неявки суду не відомі.
Справу розглянуто за правилами заочного розгляду, передбаченими ст.ст. 280-282 ЦПК України, за відсутності відповідача, повідомленого у встановленому законом порядку про дату, час і місце судового засідання, який не з`явився в судове засідання без повідомлення причин, не подав відзиву проти позову, а представник позивача не заперечує проти такого порядку розгляду справи.
Дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи в їх сукупності, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, суд встановив такі обставини та дійшов до відповідних висновків.
Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч.1 ст.95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.
Згідно ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Під час розгляду справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 .
Згідно копії довідки № 343 Лип`янської сільської ради Шполянського району Черкаської області від 17.06.2020 останнім місцем проживання ОСОБА_5 є АДРЕСА_1 .
Відповідно до копії свідоцтва про право власності, виданого виконавчим комітетом Черкаської міської ради від 01.07.1998 ОСОБА_5 є власником домоволодіння за адресою АДРЕСА_2 .
Згідно копії заповіту від 20.08.2018, посвідченого головою Лип`янської сільської ради, Підвалихата Григорій Явтухович на випадок своєї смерті зробив таке розпорядження: 1/2 житлового будинку, який розташований в АДРЕСА_2 заповів внучці ОСОБА_2 , 1/2 житлового будинку, який розташований в АДРЕСА_2 заповів сину ОСОБА_6 , нежитлове окреме приміщення, яке розташоване в АДРЕСА_2 заповів внуку ОСОБА_4 , житловий будинок в АДРЕСА_1 заповів внучці ОСОБА_3 .
Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 ОСОБА_7 є батьком позивача ОСОБА_4 .
Згідно копії свідоцтва про зміну імені серії НОМЕР_4 ОСОБА_8 змінив ім`я на ОСОБА_4 .
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_6 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 .
11.01.2022 ОСОБА_4 звернувся до Першої черкаської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 .
Відповідно до копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.11.2022 вих.№ 1507/02-31 у Першій черкаській державній нотаріальній конторі заведена спадкова справа за № 10/2022 на підставі заяви ОСОБА_4 про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 . Інші заяви про прийняття спадщини чи відмову від спадщини у Першій черкаській державній нотаріальній конторі не зареєстровано. При перевірці у Спадковому реєстрі заповітів від імені ОСОБА_6 виявлено не було. Із наданих ОСОБА_4 відомостей встановлено, що житловий будинок, що знаходиться в АДРЕСА_2 належав батьку померлого ОСОБА_6 ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 . Нотаріусом було зроблено запит до ОСОБА_9 , приватного нотаріуса Звенигородського районного нотаріального округу на копію спадкової справи після смерті ОСОБА_5 . Отримавши копію спадкової справи було встановлено, що ОСОБА_6 подав заяву про прийняття спадщини після смерті свого батька. Окрім того, ОСОБА_5 склав заповіт на 1/2 частку належного йому будинку за адресою АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_6 . Проте, ОСОБА_6 за життя не оформив спадщину та не отримав свідоцтво про право на спадщину. При цьому, встановлено, що надати будинкову книгу у ОСОБА_4 немає можливості, а в Департаменті «Центр надання адміністративних послуг» Черкаської міської ради відсутня картотека по адресі реєстрації (прописки) померлого. На підставі вищенаведеного відмовлено ОСОБА_4 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з відсутністю можливості встановити місце відкриття спадщини та точне коло спадкоємців через відсутність інформації по адресі реєстрації (прописки) померлого.
Відповідно до копії заяви про прийняття спадщини ОСОБА_6 , поданої до приватного нотаріуса Горбач В.П. після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання ОСОБА_6 вказано АДРЕСА_2 .
Відповідно до копії паспорта ОСОБА_6 серії НОМЕР_6 , місце проживання останнього зареєстроване в АДРЕСА_2 з 30.06.1992 року.
Згідно акту опитування сусідів № 234 від 23 лютого 2023 року ОСОБА_6 постійно приживав в АДРЕСА_2 до дня своєї смерті, інші особи за вказаною адресою з ним не проживали.
Згідно ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Частиною першою статті 1222 ЦК України визначено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
У відповідності до вимог ст. 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування одержують особи, зазначені у статтях 1261-1265 ЦК України.
Згідно ч. 1 ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Статтею 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ч.1 ст.1298 ЦК України свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців із часу відкриття спадщини, тому спір про спадкування може бути вирішений лише після закінчення цього строку.
Позивач належить до спадкоємців першої черги за померлим ОСОБА_6 , інші спадкоємці відсутні.
У зв`язку з відсутністю можливості встановити місце відкриття спадщини через відсутність інформації по адресі реєстрації померлого ОСОБА_6 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.
Частиною першою статті 29ЦК України визначено, що місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово.
Право на вибір місця проживання закріплено у статті 33 Конституції України, відповідно до якої кожному, хто на законних підставах перебуває на території України, гарантується свобода пересування, вільний вибір місця проживання, право вільно залишати територію України, за винятком обмежень, які встановлюються законом.
Під місцем постійного проживання розуміється місце, де фізична особа постійно проживає.
Згідно зі статтею 2Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» (у редакції, чинній на момент відкриття спадщини) реєстрація місця проживання чи місця перебування особи або її відсутність не можуть бути умовою реалізації прав і свобод, передбачених Конституцією, законами чи міжнародними договорами України, або підставою для їх обмеження.
Зазначена правова норма відтворює загальний принцип заборони дискримінації за ознакою наявності чи відсутності реєстрації місця проживання або місця перебування особи.Аналіз наведених норм права та правила частини першої статті 1221ЦК України дає підстави стверджувати, що місцем відкриття спадщини є не місце реєстрації спадкодавця, а останнє його місце постійного проживання.
Відповідно до абзацу 3 пункту 3 Постанови № 7, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, яке визначається за правилами статті 29, частини другої статті 1221 ЦК України. Якщо спадкодавець мав кілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця.
Відповідно до пунктів 1.12, 1.13 глави 10 розділу ІІ Порядку, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця відповідно до статті 29 ЦК України. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місце знаходження нерухомого майна. Якщо об`єктів нерухомого майна декілька і їх місцезнаходження різне, місцем відкриття спадщини є місце знаходження одного із об`єктів цього майна на вибір спадкоємця(ів). Якщо спадкодавець мав декілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця. Місце відкриття спадщини підтверджується: довідкою про реєстрацію/останнє місце проживання виконавчого органу сільської, селищної або міської ради, сільського голови (у разі якщо відповідно до закону виконавчий орган сільської ради не утворено), що здійснює реєстрацію, зняття з реєстрації місця проживання особи на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради, або іншим документом, що може підтверджувати відповідний факт (копія актового запису про смерть, домова книга, тощо). Місце відкриття спадщини не може підтверджуватись свідоцтвом про смерть.У разі відсутності у спадкоємців документів, що підтверджують місце відкриття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям їх право на звернення до суду із заявою про встановлення місця відкриття спадщини. У такому випадку місце відкриття спадщини підтверджується копією рішення суду, що набрало законної сили (пункт 1.14 глави 10 розділу ІІ Порядку).
Відповідно до листа «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16 травня 2013 року №24-753/0/4-13, право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК).
Відповідно до ст.392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Згідно ч.4 ст.334 ЦК України, права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.
Відповідно до ч.1 ст.182 ЦК України, право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.
Згідно п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
З огляду на вказане, оскільки встановлення факту місця відкриття спадщини після смерті ОСОБА_6 необхідне для реалізації права позивача на спадкове майно, а також зважаючи на те, що спадкодавець позивача за життя не отримав свідоцтво про право на спадщину на майно, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.
На підставі викладеного, відповідно ст. 1217-1298 ЦКУкраїни, 77-83, 263 ЦПК України
Позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про встановлення місця відкриття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом задовольнити.
Встановити факт, що місцем відкриття спадщини після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є його останнє місце проживання АДРЕСА_2 .
Визнати за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований по АДРЕСА_2 після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , який фактично прийняв спадщину після ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заочне рішення може бути переглянуто Соснівським районним судом м. Черкаси за письмовою заявою відповідачів.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачами до Соснівського районного суду м. Черкаси протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду, шляхом подання через Соснівський районний суд м. Черкаси апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення зазначених строків або після розгляду справи в апеляційному порядку Черкаським апеляційним судом, якщо таке рішення не буде скасовано.
Позивач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , адреса: АДРЕСА_4 .
Третя особа: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , АДРЕСА_1 .