У Х В А Л А

Іменем України

08 листопада 2023 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Шалота К. В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про порушення законодавства при надання довіреностей представнику,

У С Т А Н О В И В :

І. ЗМІСТ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ

1. 06.11.2023 ОСОБА_1 (далі позивач) звернулась до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом до ОСОБА_2 (далі відповідач), в якому посилаючись на недодержання вимог закону при наданні представникам довіреностей для участі в розгляді позовних заяв, вказувала на завдання їй моральної шкоди, яку оцінила у розмірі 120 000 гривень.

2. В обґрунтування позовної заяви зазначила, що відповідач під час розгляду судових справ №296/5583/21, 296/1693/20, 296/5801/23, 296/11237/20, 295/18842/19 допустив порушення закону при оформленні довіреності та незаконну участь представника у справі №296/262/22 на підставі довіреності, у зв`язку із чим позивачка звернулась до суду із вказаним позовом.

ІІ. НОРМИ ПРАВА, ЯКІ ПІДЛЯГАЮТЬ ЗАСТОСУВАННЮ

3. Згідно частини 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

4. Частиною 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

5. За змістом положень частини 1 статті 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

6. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 186 Цивільного процесуального кодексу України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

ІІІ. ВИСНОВОК СУДУ

7. Суть пред"явленого ОСОБА_1 позову фактично зводиться до тверджень про недодержання відповідачем вимог закону при наданні довіреності представнику для участі у розгляді позовних заяв у різних справах, якими порушено цивільні права та інтереси позивачки.

8. Зі змісту статті 2 ЦПК України вбачається, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Тлумачення вказаних норм свідчить, що завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту.

9. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

10. Водночас, зі змісту позовної заяви не вбачається порушення, невизнання або оспорення будь-яких цивільних або будь-яких інших прав (інтересів) позивачки, які могли б бути захищені судом за наслідком звернення позивачки з поданим позовом. При цьому, допущені на думку позивачки порушення щодо оформлення довіреностей для участі представників у розгляді судових справ не можна вважати шкодою у розумінні положень цивільного законодавства України і така шкода не може бути стягнута за позовною вимогою в іншому провадженні.

11. Приписами чинного законодавства не передбачено такого способу захисту, як подання позовної заяви з вимогами про відшкодування шкоди, завданої внаслідок допущених, на думку позивача, порушень при наданні довіреностей для участі у розгляді судової справи. Процесуальні питання щодо належного оформлення повноважень сторін під час розгляду певної судової справи не може досліджуватися та вирішуватися судом в іншій справі за позовною вимогою однієї із сторін, оскільки це суперечить завданню цивільного судочинства, а виникнення цивільного процесу в цьому випадку буде неправомірним. Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

12. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06.02.2019 у справі №522/12901/17-ц зазначила, що поняття "спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства" слід тлумачити як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

13. За вказаних обставин суд дійшов висновку, що позов ОСОБА_1 не підлягає судовому розгляду, оскільки відсутність спору між сторонами унеможливлює здійснення судового захисту будь-яких прав позивача, а тому у відкритті провадження у справі слід відмовити.

Керуючись статтями 2, 4, 19, 186, 260, 261, 353 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В :

1. У відкритті провадження у цивільній справі №296/11254/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про порушення законодавства при надання довіреностей представнику, відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Костянтин ШАЛОТА