Провадження №2/523/2155/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"07" листопада 2023 р. м.Одеса
Суворовський районний суд міста Одеси, в складі:
головуючого - судді Аліної С.С.
за участю секретаря судового засідання - Магденко С.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новокаховської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 до Новокаховської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-
23 листопада 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Новокаховської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.
Мотивуючи свої позовні вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , мати позивача. Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем першої черги за померлою.
Позивач зазначає, що строк на прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин з урахуванням наступного. Відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку із воєнною агресією Російської Федерації проти України введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому цей строк неодноразово продовжувався. У результаті дій держави-агресора законодавцями внесені низка суттєвих змін, щодо прийняття спадщини в умовах воєнного стану, а саме: перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Тобто, за загальним довоєнним правилом строк прийняття спадщини становив 6 місяців з дня відкриття спадщини. Втім, зміни, що почали діяти з 06.03.2022, додали до цього строку ще 4 місяці.
У зв`язку із тим, що місцем відкриття спадщини є м. Нова Каховка, яка опинилась під окупацією російських військових, у зв`язку із чим всі державні органи, у тому числі органи нотаріату, припинили свою роботу, внаслідок чого подання заяви про прийняття спадщини позивачем стало неможливим.
Позивач, з метою потрапити на територію підконтрольну Україні, виїхав через окуповані території півострова Крим, та 21.09.2022 перетнув кордон України.
Після чого, позивачем було подано заяву до приватного нотаріуса про прийняття спадщини, однак йому було відмовлено у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини.
Крім того, у зв`язку із утратою на окупованій території оригіналів документів, позивач звернувся до органів реєстрації актів цивільного стану для повторного отримання свідоцтва про народження, що підтверджує його право на спадкування після померлої як спадкоємця першої черги. Дублікат свідоцтва про народження ОСОБА_1 було видано 29 жовтня 2022 року.
Всі ці обставини зумовили неможливість звернутися до нотаріуса з метою прийняття спадщини у встановлений законодавством строк.
Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 02 березня 2023 року відкрито загальне провадження та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 01 червня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.
У судове засідання сторони по справі не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи сповіщались належним чином та завчасно.
01 листопада 2023 року від ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.
Верховний Суд у постанові від 01.10.2020 у справі №361/8331/18 зазначив про те, що якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.
На підставі зазначеного, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача, який був повідомлений належним чином про час і місце розгляду справи, так як у справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280-282 ЦПК України.
Враховуючи положення ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, з огляду на неявку всіх учасників справи, не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.
Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
За змістом статей 15, 16 ЦК України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 ЦК України.
Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Позивач ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем першої черги після померлої.
Місцем відкриття спадщини є м. Нова Каховка, яка опинилась під окупацією російських військових, у зв`язку із чим всі державні органи, у тому числі органи нотаріату, припинили свою роботу, внаслідок чого подання заяви про прийняття спадщини позивачем стало неможливим.
Позивач подав заяву до приватного нотаріуса про прийняття спадщини, однак йому було відмовлено у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини.
Крім того, у зв`язку із утратою на окупованій території оригіналів документів, позивач звернувся до органів реєстрації актів цивільного стану для повторного отримання свідоцтва про народження, що підтверджує його право на спадкування після померлої як спадкоємця першої черги. Дублікат свідоцтва про народження ОСОБА_1 було видано 29 жовтня 2022 року.
Стаття 1268 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України) передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини встановлюється у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Позивачі в передбачений статтею 1270 ЦК України шести місячний строк не звернулися до нотаріальної контори для прийняття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.
Аналогічна норма міститься в п.24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування».
Водночас, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався по теперішній час.
Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».
З 29.06.2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».
Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст. 1270 ЦК України).
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви які про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).
Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1273 ЦК України).
Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст. 1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2 ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
19.06.2023 набрав чинності підпункт 2 пункту 3 постанови КМУ від 09.05.2023 № 469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану», яким виключено пункт 3 постанови КМУ від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», якою було встановлено, що протягом строку для прийняття спадщини або відмови від його ухвалення зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці та свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення терміну для прийняття спадщини.
У обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивачі посилалися на збройну агресію та введення воєнного стану у відповідності до Указу Президента № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та воєнними діями, що відбуваються на території України, а також те, що вважав, що згідно до п. 3 постанови КМУ № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Разом з тим, постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 року №719 до п. 3постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» були внесені зміни, відповідно до яких перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.
Відповідно до частин першої та третьої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Суд приймає до уваги, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з наступних причин: у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та веденням бойових дій у країні та у зв`язку із суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємця, також поважною причиною стало те, що м. Нова Каховка опинилась під окупацією з перших днів повномаштабного вторгнення, та в кінцевому етапі мали своїм наслідком пропущення строку для подачі позивачем заяви про прийняття спадщини.
У правовій позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 06.09.2017 у справі № 6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Суд приймає доводи позивачів про те, що строк на прийняття спадщини вони пропустили через непередбачуваність законодавства України у питанні визначення строку на прийняття спадщини у період воєнного стану, що підтверджується потребою у вирішенні суперечностіу законодавстві висновком Верховного Суду від 25.01.2023 у справі № 676/47/21.
Суд вважає, що причини пропуску позивачам строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними та такими, що пов`язані з об`єктивними обставинами на вчинення цих дій та не мають стати підставою усунення його від права спадкування.
Наведена позивачем причина пропуску строку для прийняття спадщини сталася не з його вини, а тому, враховуючи вказане та незначний термін пропуску строку, вважає за можливе визначити додатковий строк тривалістю у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
На підставі викладеного, та керуючись статтями 12, 13, 81, 258, 259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до Новокаховської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 до Новокаховської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк - два місяця, з дня набрання рішенням законної сили.
Копію заочного рішення направити сторонам по справі.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі проголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено та підписано 20.11.2023 року.

Суддя: Аліна С.С.