Справа № 177/2/23
Провадження № 2-п/177/10/23
У Х В А Л А

Іменем України

23.11.2023 Криворізький районний суд Дніпропетровської області складі:

головуючого судді Лященко В.В.

за участю: секретаря судового засідання Кантилович К.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кривому Розі Дніпропетровської області заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення № 177/2/23 від 02.03.2023 року, суд

встановив:

Заочним рішенням Криворізького районного суду Дніпропетровської області по справі №177/2/23 від 04.09.2023 року позов акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «ОТП Банк» заборгованість по кредитному договору у загальному розмірі 27 360, 06 грн. та судові витрати.

03.11.2023 відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, в якій просить суд скасувати заочне рішення від 04.09.2023 року та призначити справу до розгляду в загальному порядку. В обґрунтування заяви посилається на те, що він 04.09.2023 направляв клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із неможливістю прибути в судове засідання, проте з технічних причин воно не було доставлено до суду, а також вказує на невідповідність суми, що підлягає стягненню так як ним було сплачено 20 000, 00 грн. із 42 360,06 грн., підтвердженням чого є квитанції від 20.02.2023, 01.02.2023, 18.01.2023, які перебувають в матеріалах справи. Оскільки зазначене рішення ним було знайдено в Єдиному реєстрі судових рішень 03.10.2023 року, поштового направлення через АТ «Укрпошта» відсутнє, вважає, що строк на подання заяви про перегляд заочного рішення не пропущений.

Ухвалою суду від 07.11.2023 року заяву було залишено без руху.

13.11.2023 року недоліки заяви були усунені.

22.11.2023 року через систему «Електронний суд» представник позивача подав заперечення на заяву про перегляд заочного рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області по справі №177/2/23 від 04.09.2023 року. Зазначає, що відповідачем пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення. Так, оскільки ОСОБА_1 зареєстрував офіційну електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, суд надсилав йому рішення на його електронну адресу. Враховуючи, що представнику позивача 04.09.2023 р. в Електронний кабінет Електронного суду надійшло рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 04.09.2023 р., то скоріше за все рішення суду надійшло також і ОСОБА_1 у цю ж дату. Також вказує на те, що відсутні підстави для перегляду вказаного заочного рішення з підстав того, що відповідач у заяві про перегляд заочного рішення підтверджує те, що був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання шляхом смс-інформування та розписки. Відповідач вказує, що 04.09.2023 р. направляв клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із неможливістю участі в судовому процесі, яке нібито з технічної помилки електронного кабінету не було доставлено до суду. Проте дане клопотання відсутнє в матеріалах справи, відповідач не надає жодних доказів на підтвердження надсилання даного клопотання та не вказує причин у зв`язку з чим він не зміг взяти участь у судовому засіданні. Крім того, ОСОБА_1 не посилається на жоден доказ, який має істотне значення для правильного вирішення справи. Відповідач вказує на невідповідність суми, що підлягає стягненню та посилається на квитанції, що містяться у матеріалах справи, однак дані квитанції вже були предметом розгляду при ухваленні рішення від 04.09.2023 р., на підставі даних квитанцій сума стягнення була зменшена до 27 360.06 грн. Станом на 22.11.2023 р. у зв`язку із порушенням умов Кредитного договору № від 04.06.2021 р. заборгованість ОСОБА_1 перед АТ «ОТП Банк» становить у 27 360.06 грн. Ця ж сума зазначена у рішенні Криворізького районного суду від 04.09.2023 року у справі №177/2/23.

Тому заяву про перегляд заочного рішення просять залишити без задоволення.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, надав заяву про відкладення розгляду, поважності причин відкладення не навів.

В судове засідання представник позивача АТ «ОТП Банк» не з`явився, просив справу розглядати без його участі, заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

За положеннями ЦПК України неявка інших учасників на розгляд справи про перегляд заочного рішення суду не є перешкодою для розгляду справи.

Суд вважає, що справу можливо розглянути на підставі наявних матеріалів.

Заслуховувати пояснення осіб немає необхідності.

При розгляді заяви суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За приписами ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. В той же час учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 284 ЦПК України строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

ЦПК України встановлює особливий порядок оскарження заочного рішення відповідачем: відповідно до статті 284 ЦПК України заочне рішення може переглянути суд, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення можна подати протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не вручили у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд цього рішення, якщо подасть таку заяву протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суд може також поновити у разі пропуску з інших поважних причин.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 зареєстрований у підсистемі «Електронний кабінет» за допомогою своєї офіційної електронної адреси.

Відповідно до ч.5 ст.272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

За змістом ч.6 ст.272 ЦПК України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення (ч.6 ст.272 ЦПК України).

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина п`ята статті 14 ЦПК України).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року N 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року N 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох таких підсистеми (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет»; «Електронний суд»; підсистема відеоконференцзв`язку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частина сьома статті 14 ЦПК України).

Офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України (пункт 5.8. Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи).

Особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (пункт 17 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 07липня 2022року в справі №120/4298/21-а вказано, що: «пунктом 5.8 розділу І Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 (далі - Положення), встановлено, що офіційна електронна адреса - це сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Таким чином, у розумінні Положення офіційною електронною адресою є адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів.

Отже, врученим належним чином є судове рішення, яке було доставлено на офіційну електронну адресу особи, а якщо така адреса в учасника справи відсутня - в день доставки рекомендованого поштового відправлення з паперовою копією судового рішення».

Юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму (ч.1 ст.8 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»).

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд в постановах від 05 жовтня 2022 року у справі № 127/22271/20, від 30 листопада 2022 року у справі № 204/3881/21.

Відповідно до довідки Криворізького районного суду Дніпропетровської області про доставку електронного документа в електронному вигляді «Рішення Заочне» від 04.09.23 по справі № 177/2/23 (суддя Лященко В.В.) було надіслано одержувачу ОСОБА_1 в його електронний кабінет.

Документ доставлено до електронного кабінету: 04.09.2023 року 16:27:36.

Таким чином, відповідно до ст. 272 ЦПК України рішення суду вважається врученим 04 вересня 2023 року.

Заявник в заяві про перегляд заочного рішення стверджує, що вказане рішення було ним знайдено в Єдиному реєстрі судових рішень 03.10.2023 року, тому звертаючись до суду 03.11.2023 року строк, визначений ст. 284 ЦПК України дотриманий та не пропущений.

Аналізуючи зазначені вище обставини, суд приходить висновку, що заявником пропущено строк звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду, передбачений чинним ЦПК України.

Відповідно до ч. 1ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Така заява розглядається судом без повідомлення учасників справи (ч. 3ст. 127 ЦПК України) з постановленням ухвали (ч. 6ст. 127 ЦПК України).

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язав сторін у справі, визначених ЦПК України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк на звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Поважними причинами можуть вважатися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Вивчивши аргументи заявника, матеріали, долучені до заяви про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 177/2/23, суд приходить висновку, що заявником пропущено строк звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду, передбачений чинним ЦПК України. (04.09.2023 року заявником отримано рішення, отже строк з дня вручення йому повного заочного рішення суду на оскарження спливає 04.10.2023 року).

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

У пункті 47 рішення у справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що рішення про поновлення строку на оскарження може порушити принцип правової визначеності та свобода розсуду судів при вирішенні питання про поновлення не є необмеженою. У кожному випадку суди мають встановлювати, чи виправдовують причини поновлення строку на оскарження втручання у принцип остаточності судового рішення.

Дотримання строків є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

Верховний Суд у постанові від 25.02.2020 у справі № 755/5323/16-ц та у постанові від 16.12.2019 у справі № 286/1130/13-ц акцентував увагу на тому, що безпідставне поновлення процесуального строку є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Звертаючись до суду з даною заявою про перегляд заочного рішення, заявник зазначив, що заява подається в строк передбачений ЦПК України.

Водночас суд не погоджується з аргументами заявника про те, що заява подана у строк передбачений ЦПК з огляду на те, що заявником поважних причин, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин для подання заяви про перегляд заочного рішення не зазначено, доказів на підтвердження неможливості подачі заяви про перегляд заочного рішення у визначений процесуальним законом строк не надано.

Стаття 126 ЦПК України передбачає наслідки пропуску процесуальних строків: право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом; документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З урахуванням правового висновку викладеного Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 09.11.2021 у справі № 214/5505/16, приймаючи до уваги пропущення заявником встановленого положеннями ЦПК України строку для звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення, суд приходить висновку про необхідність залишення заяви без задоволення.

у х в а л и в :

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення № 177/2/23 від 02.03.2023 року.

Роз`яснити, що заочне рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області може бути оскаржене в загальному порядку до Дніпровського апеляційного суду. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею, оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Лященко