Справа № 229/5899/23
Провадження № 2/229/1972/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2023 р. Дружківський міський суд Донецької області у складі головуючого судді Фролової Н.М., за участю секретаря судового засідання Бочарової К.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дружківка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Часовоярської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Дружківського міського суду Донецької області з позовною заявою, в якій просить: визначити додатковий строк для подачі позивачем ОСОБА_1 , до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 мати позивача, ОСОБА_2 , померла. Після смерті матері позивача відкрилася спадщина, до складу якої входить житлова квартира, загальною площею 42,6 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 , та його брат, ОСОБА_3 , є єдиними спадкоємицями померлої ОСОБА_2 , інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. Брат позивача, ОСОБА_3 , досить довготривалий період проживає на території Російської Федерації з 2000 років по сьогодення. Жодних контактів з ним позивач ОСОБА_1 , не підтримує. Після звернення позивача до нотаріуса, йому було повідомлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. У встановлений законом строк шість місяців позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із початком військової агресії РФ проти України у 2014 році та повномасштабним вторгненням Російської Федерації на територію України 24 лютого 2022 року, ОСОБА_1 , брав участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримувані збройної агресії РФ проти України. Незадоволення прохання позивача щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини зумовить перехід права власності на спадкове майно до держави в особі органу місцевого самоврядування на території якого воно знаходиться. Таким чином, для реалізації волі спадкодавця та захисту права ОСОБА_1 на прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , зважаючи на поважність причин пропуску строку на прийняття спадщини, існує необхідність в наданні додаткового строку на прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 , у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду клопотання в якому вона просить розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

Представник відповідача Часовоярської міської ради у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав до суду клопотання в якому просить розглядати справу у відсутності представника та не заперечує проти задоволення позовних вимог.

На підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, в разі неявки всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, об`єктивно оцінивши у сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, давши їм оцінку в сукупності, суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

До відносин спадкування правила ЦК України (книга 6 Спадкове право, ст.ст.1216-1308) застосовуються, якщо спадщина відкрилась після набрання ним чинності з 01 січня 2004 року, а також якщо спадщина відкрилась до цієї дати, але не була прийнята ніким із спадкоємців (пункти 1, 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України).

За загальними правилами про спадкування, передбаченими ст. 1216, 1218, 1220 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Частиною 3 статті 1223 ЦК України визначено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ст. 1258 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Відповідно до ст.1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні такого майна, або вимоги кредиторів (ч.1). На підставі отриманої першої заяви нотаріус заводить спадкову справу, яка підлягає державній реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч.2).

Відповідно до ч. 1 ст.9-1 Закону № 1669-VII, у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюються або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням КМУ, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Судом встановлені наступні фактичні обставини справи і відповідні їм правовідносини.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Часів Яр, Донецької області є громадянином України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією паспорта громадянина України № НОМЕР_1 , орган що видав 1420 від 31.01.2019 року (а.с.5).

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 20.11.1979 року виданого Часов-Ярським виконкомом Артемівської міськради Донецької області ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , матір`ю якої є ОСОБА_2 (а.с.8).

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим виконавчим комітетом Часовоярської міської ради м. Артемівськ Донецької області, актовий запис про смерть № 234 від 21.10.2014 (а.с.7).

З Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Другої Уманської державної нотаріальної контори Дібрової Л.М. № 564/02-31 від 27 червня 2023 року наданої ОСОБА_1 вбачається, що спадкодавець ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , зі слів представника ОСОБА_1 на день своєї смерті була зареєстрована та проживала в АДРЕСА_2 , проживала та була зареєстрована за вищевказаною адресою одна. Згідно Алфавітної книги обліку спадкових справ за 2014-2023 рр. спадкова справа після смерті вищевказаного спадкодавця не заводилась в Другій уманській державній нотаріальній конторі. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 70405322 від 23.06.2023 р. інформація в спадковому реєстрі відсутня. Згідно довідки про реєстрацію місця проживання особи, місце проживання ОСОБА_1 зареєстровано за наступною адресою: АДРЕСА_1 . Тобто, його місце реєстрації не співпадає з адресою, за якою проживала та була зареєстрована на момент смерті спадкодавець. Він не вчинив жодних дій, передбачених ст. 1269 Цивільного кодексу України: не подав заяву про прийняття спадщини на протязі шести місяців з дня смерті спадкодавця та не був зареєстрований разом з спадкодавцем на момент її смерті. Також встановлено, що заявник не був на момент смерті спадкодавця малолітньою, неповнолітньою, недієздатною, а також особою, цивільна дієздатність якої обмежена. Факт постійного проживання спадкоємця разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини встановлюється в судовому порядку. Згідно наданих документів ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 . Відповідно ст. 1261 ЦК України дітей віднесено до першої черги спадкування. Постановила відмовити гр. ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на його ім`я на частину квартири АДРЕСА_3 , яка залишилась після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 , у зв`язку з: - пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. (а.с.16).

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №13084748 від 20.11.2013 року на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 8120228 від 20.11.2013 року зареєстровано право власності за ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 на об`єкт нерухомого майна: 03 житловий будинок, об`єкт житлової нерухомості розташований за адресою АДРЕСА_2 (а.с.12).

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №74083960 від 25.09.2023 року та інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №74083944 від 25.09.2023 року виданих Другою уманською державною нотаріальною конторою у Спадковому реєстрі відсутня інформація про реєстрацію спадкової справи та виданих на їх підставі свідоцтв про право на спадщину, також відсутня інформація про заповіти / спадкові договори (а.с. 42-43).

Судом встановлено, що спадкову справу не було зареєстровано, заповіти ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 не складалися, до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався.

Згідно довідок про участь особи у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії РФ в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення від 06.04.2016 року, 13.10.2018 року, 26.02.2019 року, 21.05.2021 року, витягів з наказу командира військової частини від 05.04.2016 року, 04.06.2021 року та довідки від 28.04.2023 року ОСОБА_1 перебував на військовій службі за контрактом з 19.03.2015 року по теперішній час та має статус учасника бойових дій (а.с.17-24).

Таким чином, у судовому засіданні встановлено факт пропуску строку для прийняття спадщини позивачем, який не є підставою для усунення від спадкування, оскільки позивач має право на спадщину після смерті матері за законом. Однак, він не може реалізувати його у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини. Отже право останнього підлягає захисту в судовому порядку.

Визначаючи спадкоємцю додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину.

Право на справедливий судовий розгляд, закріплене у п. 1 ст. 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320 цс 17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

У відповідності до роз`яснень, що містяться в абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, вирішуючи питання при визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як роз`яснив у своїй постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17 Верховний Суд у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Із позовної заяви вбачається, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавця у зв`язку із об`єктивними, непереборними труднощами, що стало перешкодою до реалізації своїх спадкових прав та пропуску шестимісячного строку. Пропуск строку для прийняття спадщини стався через причини, які на думку позивача дають правові підстави вважати їх поважними.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява №4909/04).

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач пропустила строк прийняття спадщини після смерті спадкодавця з поважних причин.

Таким чином, враховуючи встановлені фактичні обставини справи та причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, які суд визнає поважними, на підставі наведених вище норм закону, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, підлягають задоволенню.

На підставі викладеного керуючись ст. ст. 1216, 1218, 1220, 1223, 1265, 1269, 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про спадкування від 30 травня 2008 року № 7, постановою Верховного Суду України від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, ст. ст. 10, 81, 200, 206, 247, 259, 265, 273, 354-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційної суду.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ,

Відповідач: Часовоярська міська рада, , адреса місцезнаходження: 84551, Донецька обл., Бахмутський район, місто Часів Яр, вул. Цілинників, буд. 1.

Суддя