Справа № 758/4828/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2023 року Подільський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Анохіна А.М.,

за участю секретаря - Лазуренко А.В.,

представника заявника - ОСОБА_1 ,

представника заінтересованої особи - Бойко М.В.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку окремого провадження заяву ОСОБА_2 , заінтересована особа - Орган опіки та піклування Подільської районної в місті Києві державної адміністрації про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває справа окремого провадження за заявою ОСОБА_2 , заінтересована особа - Орган опіки та піклування Подільської районної в місті Києві державної адміністрації про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю.

В судовому засіданні на обговорення судом було поставлено питання про залишення заяви без розгляду, оскільки існує спір про право.

Представник сторін в судовому засіданні посилались на розсуд суду.

Заслухавши думку представників сторін, дослідивши матеріали заяви, суд дійшов до наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 1 ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

Як роз`яснено в п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

У судовому порядку підлягають встановленню юридичні факти, які мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Факти, що підлягають встановленню судом, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення, оскільки мета дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи матиме він правові наслідки.

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 320/948/18 від 10 квітня 2019 року.

Як вбачається з прохальної частини заяви, заявник просить суд:

встановити факт проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в період часу з 01 жовтня 2017 року по теперішній час;

встановити факт перебування на утриманні ОСОБА_3 ОСОБА_2 .

Водночас як на правову підставу для звернення до суду позивач посилається на положення ст. 319 ЦПК України, яка регламентує зміст рішення суду про встановлення факту, що має юридичне значення, та яка знаходиться у розділі IV ЦПК України ("Окреме провадження").

Зі змісту заяви вбачається, що заявлені вимоги не можуть бути вирішені шляхом встановлення факту у порядку, передбаченому ст. 315 ЦПК України, і вказують на наявність спору про право, який належить вирішувати у порядку позовного провадження.

В даному випадку вбачається спір про право, який має розглядатися в позовному провадженні за участю усіх заінтересованих осіб (позивач, відповідач, третя особа).

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України за №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення юридичних фактів, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Тобто, від встановлення такого факту залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян та встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Так, у порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту, і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки як що під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

Згідно ч. 4 ст. 315 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Таким чином, заява підлягає залишенню без розгляду.

Роз`яснити заявнику право на звернення до належного суду в порядку позовного провадження.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року, ст. ст. 4, 84, 259-261 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_2 , заінтересована особа - Орган опіки та піклування Подільської районної в місті Києві державної адміністрації про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду з тими самими вимогами у позовному порядку.

Ухвала в частині залишення позовної заяви без розгляду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину ухвали суду або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту вказаного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 27.10.2023.

Суддя А.М.Анохін