Провадження № 2/641/1179/2023 Справа № 641/74/22
30 серпня 2023 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Музиченко В.О.,
за участю секретаря Зюкіної К.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Комінтернівського районного суду м. Харкова в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 641/74/22 за позовною заявою керівника Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області, в інтересах держави в особі позивача Харківської міської ради Харківської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення безпідставно збережених коштів,
До суду надійшла вказана позовна заява, в якій прокурор просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 на користь позивача кошти у розмірі 47 630,56 грн., та стягнути судовий збір.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 13.12.2022 року дану цивільну справу передано за підсудністю до Комінтернівського районного суду м. Харкова.
Ухвалою судді Комінтернівського районного суду м. Харкова Музиченко В.О. від 15.02.2023 прийнято до розгляду вказану позовну заяву, у справі призначено судове засідання.
Ухвалою суду від 21.06.2023 року в задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_4 про залишення позовної заяви без руху відмовлено.
Представник позивача надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовну заяву підтримав в повному обсязі та просив задовольнити, не заперечував проти ухвалення заочного рішення у справі.
Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, про день та час розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку, причину неявки суду не повідомили. Відзив на позов не надали.
У відповідності до приписів ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006р., суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 03.04.2008р. у справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/03) вказує, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Відповідно до матеріалів справи право власності на нежитлову будівлю літ. «АД-1» , загальною площею 263,4 кв.м., по АДРЕСА_1 зареєстроване по 1/2 за ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 16.05.2018 № 491 та 1/2 за ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу від 26.09.2016 №1048 .
Рішенням ХМР від 18.12.2019 № 1904/19 ОСОБА_1 надано в оренду строком до 01.01.2025 земельну ділянку комунальної власності з кадастровим номером :01:022:0016 площею 0,1471 га для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі літ. «АД-1» (виробнича) по АДРЕСА_1 . На підставі вказаного рішення між ХМР та відповідачем ОСОБА_1 укладено договір оренди землі від 29.05.2020.

Відповідно до інформації в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі права власності на нерухоме майно від 11.04.2018 № 120279134 одне з цільових призначень спірної земельної ділянки є експлуатація та обслуговування нежитлової будівлі літ. «АД-1» (виробнича). Розташування на спірній земельній ділянці саме нежитлової будівлі літ. «АД-1» (виробнича) підтверджується кадастровим планом спірної земельної ділянки, який міститься в додатках до Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 27.07.2017 НВ-017.

Відповідно до наданого розрахунку безпідставно збережених коштів в період з 01.11.2019 по 31.12.2019 розмір недоотриманих місцевим бюджетом коштів, який підлягав сплаті ОСОБА_1 становить 5 077,56 грн. За період з 01.01.2020 по 30.04.2020 розмір недоотриманих місцевим бюджетом становить 24 224,52 грн.

Відповідно до наданого розрахунку безпідставно збережених коштів в період з 01.11.2019 по 31.12.2019 розмір недоотриманих місцевим бюджетом коштів, який підлягав сплаті ОСОБА_4 становить 11 407,22 грн. За період з 01.01.2020 по 30.04.2020 розмір недоотриманих місцевим бюджетом становить 11 998,87 грн.

Відповідно до розрахунку суми безпідставно збережених коштів за використання спірної земельної ділянки Департаментом територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради за період з 01.11.2019 по 31.12.2019 розмір недоотриманих місцевим бюджетом доходів, який підлягає стягненню з ОСОБА_5 становить 11407,22 грн.

За період з 01.01.2020 по 30.04.2020 розмір недоотриманих місцевим бюджетом доходів, який підлягає стягненню з ОСОБА_5 становить 24224,52 грн.

За період з 01.11.2019 по 30.04.2020 (за 5 місяців) розмір недоотриманих місцевим бюджетом доходів, який підлягає стягненню з ОСОБА_4 склав 35631,74 грн.

Департаментом територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради було здійснено обстеження земельної ділянки та встановлено, що відповідач використовував земельну ділянку, площею 0,1471 га по АДРЕСА_1 для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі літ. «АД-1» (виробнича), право власності на яку зареєстровано за відповідачами ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , про що складено акт обстеження земельної ділянки від 08.04.2021.

Згідно положення статті 83 ЗК України землі, які належать на праві власності територіальним громадам є комунальною власністю.

У комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності.

Тобто ЗК України передбачена презумпція належності землі в межах населених пунктів територіальній громаді, яку представляє Харківська міська рада.

Статтею 116 ЗК України визначено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом.

Правовідносин щодо користування спірною земельною ділянкою відповідачі належним чином не оформлювали, проте використовували земельну ділянку без виникнення права власності/користування та без державної реєстрації цих прав у відповідності до статті 125 ЗК України.

З моменту виникнення права власності на нерухоме майно у відповідачів виник обов`язок оформити та зареєструвати речове право на відповідну земельну ділянку, розташовану під будівлями.

Відповідно до статті 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Статтею 14 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що плата за землю - це загальнодержавний податок, який справляється у формі земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Як убачається із положень статті 120 ЗК України виникнення права власності на об`єкт нерухомості не є підставою для автоматичного виникнення права власності чи укладення (продовження, поновлення) договору оренди земельної ділянки.

Отже, за змістом указаних приписів виникнення права власності на будинок, будівлю, споруду не є підставою для виникнення права оренди земельної ділянки, на якій вони розміщені та яка не була відведена в оренду попередньому власнику. Право оренди земельної ділянки виникає на підставі відповідного договору з моменту державної реєстрації цього права. Проте з огляду на приписи частини 2 статті 120 ЗК України не вважається правопорушенням відсутність у власника будинку, будівлі, споруди зареєстрованого права оренди на земельну ділянку, яка має іншого власника і на якій розташоване це нерухоме майно.

Предметом регулювання глави 83 ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Стаття 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав.

Відповідно до частин 1, 2 статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

За змістом приписів глав 82 і 83 ЦК України для деліктних зобов`язань, які виникають із заподіяння шкоди майну, характерним є, зокрема, зменшення майна потерпілого, а для кондикційних - приріст майна в набувача без достатніх правових підстав. Вина заподіювача шкоди є обов`язковим елементом настання відповідальності в деліктних зобов`язаннях. Натомість, для кондикційних зобов`язань вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої.

Таким чином, обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберігав), або вартість цього майна.

Наведена правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 629/4628/16-ц, від 20.11.2018 у справі № 922/3412/17.

З урахуванням положень статей 120, 125 ЗК України та статті 1212 ЦК України до моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини 1 статті 1212 ЦК України. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.09.2020 у справі №922/4073/19.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про оцінку земель» дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Відповідно до ст. 23 Закону України «Про оцінку земель» витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

За ч. 7 статті 21 Закону відомості про нормативну грошову оцінку земель вносяться до Державного земельного кадастру на підставі технічної документації з такої оцінки.

Отже , в період з 11.10.2019 року по 09.06.2020 року відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_4 не сплачували за користування земельною ділянкою плату за землю у встановленому законодавчими актами розмірі.

Відповідно ст. 286.6. Податкового кодексу України плата за земельну ділянку, на якій розташована будівля, що перебуває у спільній власності кількох юридичних або фізичних осіб, нараховується з урахуванням прибудинкової території кожному з таких осіб, зокрема пропорційно належній частці кожної особи - якщо будівля перебуває у спільній частковій власності.

Згідно наданого розрахунку спричинення позивачу збитків у вигляді не одержаного доходу внаслідок користування земельною ділянкою, вбачається , що такий розрахунок здійснений пропорційно часткам кожного із власників у вищевказаній нежитловій будівлі, які розраховано як розмір плати за земельну ділянку комунальної власності у формі орендної плати за землю, що нараховується та сплачується за регульованою ціною, встановленою уповноваженими органами державної влади та органами місцевого самоврядування.

Отже , відповідно до вказаного розрахунку, розмір завданих відповідачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_4 збитків в загальному розмірі складає 47 630,56 грн.

Таким чином, внаслідок використання відповідачами вищевказаної земельної ділянки територіальна громада міста Харкова в особі Харківської міської ради позбавлена можливості отримати дохід у вищевказаному розмірі від здачі спірної земельної ділянки в оренду, чим порушені охоронювані законом права та інтереси позивача щодо неодержаних грошових коштів у розмірі орендної плати за землю.

Вищезазначене узгоджується з позицією викладеною у постанові Верховного Суду від 23.05.2018 року у справі № 629/4628/16-ц.

Як вбачається з договору купівлі-продажу нежитлової будівлі літ. «АД-1», загальною площею 263,4 м2 за адресою: АДРЕСА_1 , що посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Харківської області Железняк Л.В., укладений 26.09.2016 року між ПАТ «Харківський велосипедний завод ім. Г.І. Петровського» в особі Голови правління Сало К.Ф., як продавцем, з покупцями ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , як фізичними особами, по 1/2 частці кожному.

Як вбачається з договору купівлі-продажу 1/2 частини нежитлової будівлі літ. «АД-1», загальною площею 263,4 м2 за адресою: АДРЕСА_1 , що посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Харківської області Железняк Л.В., укладений 16.05.2018 року між фізичною особою ОСОБА_3 , як продавцем, з покупцем ОСОБА_1 , як фізичною особою.

Згідно ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтями 77, 78 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Крім того, відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, з відповідачей на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2 270 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4,5,13,76-83,141,265,280-283 ЦПК України, суд,

вирішив:

Позов керівника Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області, в інтересах держави в особі позивача Харківської міської ради Харківської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення суми - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Харківської міської ради безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати у сумі 11 998 (одинадцять тисяч дев`ятсот дев`яності вісім) грн. 87 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Харківської міської ради безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати у сумі 35 631 (тридцять п`ять тисяч шістсот тридцять одна) грн. 74 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Харківської обласної прокуратури витрати по оплаті судового збору в розмірі 1 135 (одна тисяча сто тридцять п`ять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Харківської обласної прокуратури витрати по оплаті судового збору в розмірі 1 135 (одна тисяча сто тридцять п`ять) гривень.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Позивач - Керівник Слобідської окружної прокуратури м. Харкова, місцезнаходження: м. Харків, вул. Тепловозна, 8, що діє в інтересах Харківської міської ради, місцезнаходження: м. Харків, м-н Конституції, буд. 7, .

Відповідач ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 адреса: АДРЕСА_3 .

Суддя: В. О. Музиченко