Номер провадження 2/754/1945/23
Справа №754/1315/23
01 листопада 2023 року Деснянський районний суд міста Києва
у складі головуючої судді Гринчак О.І.
за участю секретаря судових засідань Чехун Ю.В.,
представника позивача ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
Зміст позовних вимог
У січні 2023 року позивач, ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовною заявою до відповідачки, ОСОБА_3 , в якій просить суд визнати відповідачку такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .
Позовні вимоги мотивовані тим, що ОСОБА_1 зареєстрований і проживає в квартирі АДРЕСА_1 . Квартиру на підставі ордеру на житлове приміщення № 65 від 16 квітня 1996 року отримав батько позивача ОСОБА_4 . ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . У 2008 році позивачем у квартирі було зареєстровано місце проживання його дружини ОСОБА_5 та її дочки, ОСОБА_3 .
На день подання позову в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .
ОСОБА_3 вже понад три роки не проживає за адресою свого місця реєстрації, не приїздить до даної квартири, жодної участі в оплаті комунальних послуг не приймає, що підтверджується актом про не проживання фізичної особи за місцем реєстрації від 23 вересня 2022 року. Відповідачка квартирою не цікавиться, її речей у квартирі не має, покинула місце реєстрації добровільно.
Рух справи
Ухвалою суду від 06 лютого 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження.
23.05.2023 представником позивача заявлено клопотання про витребування доказів.
Ухвалою суду від 23.05.2023 клопотання представника позивача про витребування доказів задоволено. Витребувано від Державної прикордонної служби України інформацію щодо перетину кордону України ОСОБА_3 , в період часу з лютого 2022 року по травень 2023 року (включно) із зазначенням дати та напрямку виїзду з України та дати повернення до України.
12.06.2023 від Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України надійшла запитувана судом інформація.
У судовому засіданні 01.11.2023 позивач та його представник позовні вимоги підтримали та просили суд їх задовольнити.
Відповідачка до суду не з`явилася, від неї не надійшло відзиву на позовну заяву чи інших письмових пояснень, а також повідомлення про іншу адресу, клопотання про відкладення судового розгляду також не заявлялося. Відповідачка повідомлялася про дату, час та місце розгляду справи належним чином, шляхом направлення судової повістки на адресу її зареєстрованого місця проживання ( АДРЕСА_1 ), проте судова повістка повернулася до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».
Відповідно до положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
З огляду на те, що на поштовому повідомленні проставлено відмітку «адресат відсутній за вказаною адресою», тобто за зареєстрованим місцем проживання відповідачки, в силу положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається, що повістку вручено відповідачці та вона є повідомленою про дату, час та місце розгляду справи.
Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
З огляду на вказані обставини та приписи процесуального закону, суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідачки, яка повідомлена належним чином про дату, час та місце розгляду справи.
Оскільки відповідачка про розгляд справи повідомлялася належним чином, відзив на позовну заяву не подала та не повідомила причини його неподання, а також те, що зі сторони позивача не надійшло заперечень щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.
Фактичні обставини справи, встановлені судом
Відповідно до ордеру на житлове приміщення № 65 від 16 квітня 1996 року ОСОБА_4 з родиною з трьох осіб отримали право на зайняття житлового приміщення за адресою АДРЕСА_1 .
Позивач, ОСОБА_1 , є сином ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим Печерським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 11.10.2023.
ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві від 02.11.2007.
Згідно з відомостями Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської РДА ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 06.07.2007 (а.с. 15), а ОСОБА_3 - з 18.12.2008 (а.с. 19).
Відповідно до акту від 23 вересня 2022 року, підписаного мешканцями будинку АДРЕСА_1 та засвідченого начальником ЖЕД 303, громадянка ОСОБА_3 фактично не проживає з жовтня 2019 року за адресою: АДРЕСА_1 .
Позивач вказує, що відповідачка не проживає у вказаній квартирі більше трьох років, не сплачує комунальні платежі, в утриманні житла участі не бере, особистих речей в квартирі немає і станом квартири не цікавиться.
Норми права та мотиви суду
Відповідно до положень ст. 47 Конституції України кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.
За змістом ч. 1, 2 ст. 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом.
Згідно з положеннями ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Відповідно до ст. 107 Житлового кодексу України у разі вибуття наймача та членів його сім`ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім`ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.
За умовами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 13 ЦПК України обов`язок доказування покладається на сторони у справі.
Згідно з вимогами ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Факт непроживання відповідачки у квартирі підтверджується актом від 23 вересня 2022 року, підписаним мешканцями будинку АДРЕСА_1 та засвідченим начальником ЖЕД 303, в якому зазначається, що громадянка ОСОБА_3 , фактично не проживає з жовтня 2019 року за адресою: АДРЕСА_1 .
Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що відповідач в житловому приміщенні фактично не проживає вже тривалий час, доказів поважності причин не проживання в житловому приміщенні стороною відповідача суду надано не було, що дає підстави зробити висновок про втрату інтересу відповідача до вказаного житла, та доказів зворотного зі сторони відповідача суду надано не було, а тому суд вважає за можливе визнати відповідача таким, що втратив право на користування зазначеним житлом, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.
За приписами статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст. 2, 10, 12, 13, 76-81, 89, 258, 263-265, 273, 279-289, 354 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 такою, що втратила право користування житловим приміщення за адресою: АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 1073,60 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП невідомий, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Повний текст рішення складено 10.11.2023.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак