Справа №613/729/22 Провадження № 2/613/84/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2023 року м. Богодухів

Богодухівський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Сеник О.С.,

за участі секретаря судового засідання Нагорної С.П.,

представників позивача Прядки В.О., Лаврової М.А.,

представника першого відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 ,

представника другого відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Богодухові клопотання представника першого відповідача ОСОБА_1 адвоката Марченка Сергія Олеговича про повернення до стадії підготовчого провадження та призначення експертизи у справі №613/729/22 за позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Богодухівського районного суду Харківської області перебуває зазначена цивільна справа.

21.08.2023 від представника першого відповідача ОСОБА_1 адвоката Марченка С.О. надійшло клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження та призначення експертизи, в якому представник першого відповідача просить суд: 1) прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для призначення по справі № 613/729/22 судово-економічної експертизи; 2) призначити по справі № 613/729/22 судово-економічну експертизу, на вирішення якої поставити наступне питання: «Чи підтверджується документально нестача товарно-матеріальних цінностей, встановлена за актом інвентаризації у Виробничому підрозділі «Харківський головний матеріально-технічний склад» регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця», в кількісних та вартісних показниках на 19.05.2022 року?»; 3) проведення даної експертизи доручити Національному науковому центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України; 4) оплату за проведення експертизи покласти на відповідача ОСОБА_1 ; 4) на час проведення судової експертизи провадження у справі зупинити.

В обґрунтування клопотання представник першого відповідача зазначив, що в період з 01.10.2021 по 22.10.2021 у приміщеннях складу виробничого підрозділу «Харківський головний матеріально-технічний склад» регіональної філії «Південна залізниця» Акціонерного товариства «Укрзалізниця» була проведена інвентаризація станом на 01.10.2021, за результатами якої виявлена нестача металобрухту на загальну суму 127604,91 грн. Як зазначає позивач, вказана нестача стала наслідком неналежного виконання комірником складу ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків. В подальшому з 19.05.2022 по 26.05.2022 у коморі № 6 вказаного складу була проведена позачергова інвентаризація брухту кольорових металів, за результатами якої була встановлена нестача металобрухту на загальну суму 6927650,45 грн. 08.05.2023 в судовому засіданні було допитано свідка ОСОБА_5 , яка зазначила, що ВП «Харківський головний матеріально-технічний склад» філії «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» фактично не здійснював приймання та відвантаження металобрухту в період з 24.02.2022 і до моменту проведення у коморі № 6 складу позачергової інвентаризації товарно-матеріальних цінностей. Виходячи з викладеного, нестача металобрухту виникла за період після проведення інвентаризації за 2021 рік і до проведення інвентаризації у 2022 році, тобто в період з 01.10.2021 по 19.05.2022 (7 місяців 19 днів). Як зазначали представники позивача у судових засіданнях, вказана нестача виникла внаслідок довготривалого кількарічного невиконання ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків. Враховуючи викладене, вважає, що для з`ясування документальної обґрунтованості розміру нестачі на ВП «Харківський головний матеріально-технічний склад Регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» та періоду її утворення є необхідним проведення судово-економічної експертизи. Оскільки в силу п.8 ч.2 ст.189 ЦПК України питання про проведення експертизи є завданням підготовчого провадження, беручи до уваги, що судом було закрито підготовче провадження у справі та розпочато судовий розгляд, а також враховуючи, що саме після допиту свідка ОСОБА_5 стало відомо про період, коли фактично, на думку представника відповідача, виникла нестача металобрухту на суму 6927650,45 грн., представник першого відповідача стверджує про наявність підстав для повернення до стадії підготовчого провадження для вирішення питання про призначення експертизи.

Представник першого відповідача ОСОБА_2 в судовому засіданні подану заяву підтримав з підстав, викладених в останній. Вважає, що лише після допиту свідка ОСОБА_5 стало відомо, що нестача металобрухту на суму 6927650,45 грн., тобто, 1/4 всіх запасів металобрухту, що зберігалися на складі, фактично виникла за кілька місяців - з 21.10.2022 по 24.02.2022, що є фізично неможливим. Враховуючи викладене, для з`ясування причин виникнення нестачі та періоду її виникнення необхідні спеціальні знання, якими не володіють учасники справи та суд, а відтак, є необхідним призначення у справі судово-економічної експертизи. Пояснив, що питання, які він пропонує поставити на експертизу, були сформульовані ним у відповідності до вимог Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5. З посиланням на практику Верховного Суду та наявність обставин, які стали відомими лише на стадії судового розгляду, стверджує про наявність підстав для повернення до стадії підготовчого провадження у справі, оскільки призначення експертизи є завданням саме підготовчого провадження. Вказав, що клопотання про призначення експертизи було вперше заявлене ним невідкладно після допиту свідка ОСОБА_5 , в ході допиту якої з`ясувалися обставини, що стали підставою для висновку про необхідність призначення експертизи.

Представники позивача у судовому засіданні заперечували проти задоволення вказаного клопотання, просили відмовити у його задоволенні в повному обсязі. Вказали, що період виникнення нестачі та її причини вказані безпосередньо в позовній заяві, та підтверджені наданим позивачем інвентаризаційним описом, з якого вбачається, що інвентаризація проведена за період з 01.10.2021 по 19.05.2022 (після проведення щорічної інвентаризації на момент проведення позачергової інвентаризації). Вказаний інвентаризаційний опис було підписано особисто ОСОБА_1 , яка була присутня при проведенні інвентаризації, та була обізнана про період, за який виникла нестача. Відмітили, що представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Саламаха В.Р. був присутній у підготовчому засіданні, та не заперечував проти закриття підготовчого провадження. Крім того, за клопотанням представника ОСОБА_1 адвоката Саламахи В.Р. судом було йому надано час у три тижні для підготовки клопотання про проведення експертизи, однак, такого клопотання ним подано не було. Враховуючи викладене, вважають, що клопотання про призначення експертизи було заявлене з пропущенням строку, встановленого законом, а саме поза межами підготовчого провадження, яке було закрите судом 17.03.2023. Зазначили, що процесуальним законом не передбачено повернення судом зі стадії судового розгляду на стадію підготовчого провадження, а відтак, у задоволенні клопотання представника першого відповідача необхідно відмовити.

Крім того, пояснили, що необхідність проведення експертизи представник ОСОБА_1 пов`язує з допитом свідка ОСОБА_5 , однак, вказаний свідок був викликаний саме за клопотанням представника першого відповідача, а відтак, про фактичний період виникнення нестачі представнику першого відповідача було відомо ще до моменту допиту вказаного свідка у судовому засіданні. Отже, є безпідставним посилання представника першого відповідача на неможливість з`ясувати цю інформацію раніше. При цьому, у судовому засіданні свідок зазначала лише про те, що в певний період відпуску металобрухту зі складу не було, однак, не наголошувала на тому, що в цей період не проводилось приймання металобрухту та не стверджувала про неможливість зникнення в цей період такої кількості металобрухту. Крім того, відповідач ОСОБА_1 є фахівцем, який безпосередньо займається обліком та відпуском металобрухту, однак, нею не заявлено про будь-які вади первинних документів бухгалтерського обліку, внаслідок яких інвентаризація виявила нестачу металобрухту. У свою чергу, факт нестачі та її розмір документально підтверджені - актом проведеної інвентаризації, який без зауважень та заперечень підписаний першим відповідачем та визнаний другим відповідачем. ОСОБА_1 є матеріально відповідальною особою, з нею було укладено відповідний договір про повну матеріальну відповідальність, факт та розмір нестачі підтверджено актом інвентаризації, тому причини виникнення нестачі не мають значення для вирішення даної справи. Враховуючи викладене, вважає, що підстави для проведення судово-економічної експертизи відсутні, а саме клопотання заявлене з пропуском встановленого законом строку, тому у його задоволенні слід відмовити.

Представник другого відповідача ОСОБА_6 клопотання про проведення експертизи підтримав, просив його задовольнити. Зазначив, що позивачем не надано жодних первинних документів, які стосуються проведення інвентаризації, перелік цих документів невідомий представникам сторін та суду, а відтак, для з`ясування цього необхідні спеціальні знання та проведення експертизи. Стверджує, що зникнення металобрухту в обсязі на суму 6927650,45 грн. не могло статися за той період, який було з`ясовано з показань свідка, причини виникнення нестачі невідомі та не з`ясовані. Позивачем не надано жодних первинних документів, які б могли вказати причини виникнення нестачі, а відтак, це можливо встановити лише з використанням спеціальних знань із залученням експерта. Отже, для повного та всебічного з`ясування обставин справи слід призначити судово-економічну експертизу, питання для якої суд повинен сформулювати самостійно. Вказує, що обставини причин виникнення нестачі (порушення правил бухгалтерського обліку з боку відповідачів, або ж крадіжка) можуть стати підставою для притягнення відповідачів до кримінальної відповідальності, а відтак, з`ясування цих причин є винятково важливим для відповідачів. У свою чергу, встановлення експертом відсутності порушення правил бухгалтерського обліку буде свідчити про відсутність вини відповідачів у виникненні нестачі, та як наслідок відсутність підстав для стягнення з них матеріальної шкоди.

Вислухавши думку учасників справи, розглянувши клопотання представника першого відповідача про повернення до стадії підготовчого провадження та призначення експертизи, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема змагальність сторін та диспозитивність (пункти 4, 5 частини 3 статті 2 ЦПК України).

Відповідно до положень частини 2 статті 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Статтею 12 ЦПК України закріплено принцип змагальності сторін у цивільному судочинстві, відповідно до якого кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. При цьому учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом, а кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальної дії, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Аналіз цієї норми свідчить про те, що суд зобов`язаний забезпечити (організувати) дійсно змагальний процес, тобто створити особам, які беруть участь у справі, всі умови для реалізації ними своїх процесуальних прав і виконання покладених на них процесуальних обов`язків.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 1512/2-234/11 (провадження № 61-37345св18).

За змістом вимог частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до ч.1, ч.2 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема, як висновки експертів.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно з ч.1, 3, 4, 5 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відповідно до ч.1 ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Слід зазначити, що предметом позову по даній справі є стягнення з ОСОБА_1 матеріальної шкоди в розмірі 6896379,05 грн., з ОСОБА_3 в розмірі 12604,40 грн.

В обґрунтування позовних вимог у позовній заяві зазначено, що шкода в розмірі 6927650,45 грн. була завдана неналежним виконанням посадових обов`язків з боку комірника ОСОБА_1 в період з 24.11.2021 по 18.05.2022, які не виконувала своїх посадових обов`язків у частині приймання, відпуску, якісного зберігання товарно-матеріальних цінностей на складі, а також неналежним виконанням посадових обов`язків з боку заступника начальника складу ОСОБА_3 в частині слідкування за дотриманням правил складання та зберігання матеріальних цінностей, забезпечення зберігання матеріальних цінностей, відповідальності за роботу по прийому, відпуску, збереженню та правильного обліку брухту кольорових металів.

При цьому, позивач вказує, що з ОСОБА_1 01.05.2015 та роботодавцем був укладений договір про повну матеріальну відповідальність, та посилається на ст.134 КЗпП України, якою передбачено, що працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації у випадках, коли, зокрема, між працівником і підприємством, установою, організацією відповідно до ст.135-1 КЗпП України укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей, переданих йому на зберігання або для інших цілей.

В обґрунтування розміру шкоди, яка, на думку позивача, підлягає відшкодуванню відповідачами у справі, позивач посилається на інвентаризаційний опис та звіряльну відомість, складені за результатами позачергової інвентаризації, проведеної станом на 19.05.2022 у коморі № 6 Виробничого підрозділу «Харківський головний матеріально-технічний склад» в період з 19.05.2022 по 26.05.2023, якою встановлено нестачу металобрухту в кількості 91376,811 кг. на суму 6927650,45 грн.

При цьому, як вбачається зі змісту позову, проведенню позачергової інвентаризації у травні 2022 року передувало проведення чергової інвентаризації станом на 01.10.2021 у приміщеннях складу в період з 01.10.2021 по 22.10.2021, якою було встановлено нестачу металобрухту в кількості 8367,585 кг на суму 127604,91 грн..

У судовому засіданні було з`ясовано, що вказана нестача на суму 127604,91 грн. була погашена особисто комірником ОСОБА_1 ..

08.05.2023 в судовому засіданні було допитано свідка ОСОБА_5 , яка є начальником обліково-розрахункового відділу ВП «Харківський головний матеріально-технічний склад», фахівцем з питань бухгалтерського обліку, та яка повідомила, що в період з 24.02.2022 по дату проведення позачергової інвентаризації (травень 2022 року) на складі не здійснювалось приймання металобрухту.

На думку представника першого відповідача, відомості, повідомлені свідком ОСОБА_5 , свідчать про те, що фактично нестача металобрухту в кількості 91376,811 кг. на суму 6927650,45 грн. виникла в період з 21.10.2021 по 24.02.2022, що є фізично неможливим з огляду на значний розмір нестачі та відсутності надходжень та відпуску металобрухту.

Судом з`ясовано, що за фактом нестачі, виявленої позачерговою інвентаризації станом на 19.05.2022, роботодавцем відповідачів було розпочате службове розслідування щодо причин виникнення нестачі, однак, наразі це службове розслідування не закінчено.

Таким чином, на даний час причин виникнення нестачі достовірно не встановлено.

За твердженням представника другого відповідача, фактичної причини нестачі не було з`ясовано, цією причиною, на думку представників відповідачів, могло бути як порушення правил бухгалтерського обліку, так і крадіжка металобрухту тощо.

У свою чергу, на думку представника другого відповідача, відсутність порушень в бухгалтерському обліку дає підстави для висновку про відсутність вини ОСОБА_1 та ОСОБА_3 у виникненні нестачі та відсутність предмету спору.

Крім того, наявні певні розбіжності у періоді виникнення нестачі, оскільки за змістом позовної заяви нестача металобрухту на суму 6927650,45 грн. виникла у зв`язку з невиконанням ОСОБА_1 посадових обов`язків у період з 24.11.2021 по 18.05.2021, однак, виходячи зі змісту інвентаризаційного опису та звіряльної відомості, позачергова інвентаризація проведена за період з 01.10.2021 по 19.05.2021. При цьому, в судовому засіданні представниками позивача було зазначено, що нестача виникла внаслідок тривалого періоду (кількох років).

Згідно з пп.1.2.3 п. 1.2 розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за № 705/3145, основними видами (підвидами) експертизи є, зокрема, економічна: бухгалтерського та податкового обліку; фінансово-господарської діяльності; фінансово-кредитних операцій.

Відповідно до п.1.1 розділу ІІІ зазначеної Інструкції основними завданнями експертизи документів бухгалтерського обліку, оподаткування і звітності є визначення , зокрема :

документальної обґрунтованості розміру нестачі або надлишків товарно-матеріальних цінностей і грошових коштів на підприємствах, в установах, організаціях і їх структурних підрозділах (далі - підприємство), періоду їх утворення;

документальної обґрунтованості оформлення операцій з одержання, зберігання, виготовлення, реалізації товарно-матеріальних цінностей, грошових коштів, основних засобів, надання послуг;

документальної обґрунтованості відображення в обліку операцій з основними засобами, товарно-матеріальними цінностями, грошовими коштами, цінними паперами та іншими активами.

Пунктом 1.2 зазначеної Інструкції визначено орієнтовний перелік питань, які покликана вирішити економічна експертиза бухгалтерського та податкового обліку, зокрема , чи підтверджується документально нестача товарно-матеріальних цінностей, встановлена за актом інвентаризації на підприємстві, в кількісних та вартісних показниках на певну дату? Чи підтверджується документально нестача основних засобів на підприємстві в кількісних та вартісних показниках?.

Висновку судово-економічної експертизи, складеного експертом на замовлення учасників справи, суду не надано.

Оскільки предметом даного позову є стягнення з відповідачів матеріальної шкоди, завданої нестачею металобрухту станом на 19.05.2022, при цьому, розмір позовних вимог до ОСОБА_1 прямо залежить від розміру виявленої нестачі, суд вважає, що для повного, всебічного та об`єктивного розгляду даної справи є необхідним підтвердження або спростування документальної обґрунтованості встановлених інвентаризацією показників нестачі, та встановлення фактичного періоду виникнення нестачі, що потребує спеціальних знань у сфері бухгалтерського обліку та може бути реалізоване шляхом призначення судово-економічної експертизи.

Визначаючи питання, які слід поставити на вирішення експертизи, суд зазначає, що наказом Мінфіну № 572 від 17.06.2015 затверджено типові форми для відображення бюджетними установами результатів інвентаризації, які можуть застосовуватися юридичними особами, створеними відповідно до законодавства України, незалежно від їх організаційно-правових форм і форм власності : Інвентаризаційний опис необоротних активів; Інвентаризаційний опис запасів; Інвентаризаційний опис матеріальних цінностей, прийнятих на відповідальне зберігання; Звіряльну відомість результатів інвентаризації необоротних активів; Звіряльну відомість результатів інвентаризації запасів; Акт про результати інвентаризації грошових коштів; Акт інвентаризації наявності грошових документів, бланків документів суворої звітності; Акт інвентаризації наявності фінансових інвестицій; Акт інвентаризації розрахунків з дебіторами і кредиторами; Акт інвентаризації дебіторської або кредиторської заборгованості, строк позовної давності якої минув і яка планується до списання; Акт інвентаризації розрахунків щодо відшкодування матеріальних збитків; Протокол інвентаризаційної комісії.

Як вбачається з матеріалів справи, у них відсутній акт інвентаризації у ВП «Харківський головний матеріально-технічний склад» регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» станом на 19.05.2022, на який посилається представник першого відповідача, формулюючи питання для проведення експертизи (за яким, на думку заявника, слід визначити, чи підтверджується документально нестача).

Натомість, як вбачається з матеріалів справи, у спірних відносинах проведення позачергової інвентаризації з 19.05.2022 по 26.05.2022 оформлено інвентаризаційним описом товарно-матеріальних цінностей від 26.05.2022, підписаним ОСОБА_1 27.05.2022, та звіряльною відомістю результатів інвентаризації запасів від 27.05.2022 (т.1, а.с.19-23,, т.2, а.с.54-66).

Крім того, виходячи зі змісту клопотання про призначення експертизи та пояснень представника першого відповідача, останній ставить під сумнів можливість виникнення нестачі на суму 6927650,45 грн. в період з листопада 2021 року по травень 2022 року, отже, є спірним і період виникнення даної нестачі.

З урахуванням викладеного, на вирішення експертизи слід поставити наступне питання: «Чи підтверджується документально нестача товарно-матеріальних цінностей, встановлена у Виробничому підрозділі «Харківський головний матеріально-технічний склад» регіональної філії «Південна залізниця» Акціонерного товариства «Укрзалізниця» за інвентаризаційним описом товарно-матеріальних цінностей від 26.05.2022 та звіряльною відомістю результатів інвентаризації запасів від 27.05.2022, в кількісних та вартісних показниках на 19.05.2022? Який період виникнення даної нестачі?».

Проведення експертизи слід доручити установі, зазначеній заявником Національному науковому центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С.Бокаріуса» Міністерства юстиції України.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст.252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

На підставі п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України, провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи.

Оскільки для проведення судово-економічної експертизи потрібен значний час, то провадження у справі слід зупинити на час проведення експертизи.

Вирішуючи питання про повернення на стадію підготовчого провадження, суд зазначає, що згідно частини 1 статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до частини 2 статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

У підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи (пункт 8 частини 2 статті 197 ЦПК України).

Ухвалою Богодухівського районного суду Харківської області від 17.03.2023 у даній справі було закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, у постанові Верховного Суду від 16 грудня 2021 року у справі № 910/7103/21 зроблено висновок, що суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим, такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

Як зазначено Верховним Судом у постанові від 12 січня 2022 року у справі №234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд.

У постанові Верховного Суду від 03 жовтня 2019 року у справі №902/271/18 зроблено висновок, згідно з яким стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя.

Суд зауважує, що хоч процесуальний закон і не містить норм, які б передбачали можливість повернення зі стадій судового розгляду на стадію підготовчого провадження, однак, виходячи з положень ст. 12 ЦПК України та викладених вище позицій Верховного Суду, такий перехід є допустимою процесуальною дією за наявності дійсної необхідності вирішення тих питань, які можливо вирішити тільки на стадії підготовчого провадження, а також якщо існували об`єктивні обставини, які перешкоджали вирішити ці питання раніше (під час попереднього проведеного підготовчого провадження).

Слід відмітити, що механізм та певні фактичні обставини бухгалтерського та складського обліку на ВП «Харківський матеріально-технічний склад» стали відомі лише після того, як 08.05.2023 в судовому засіданні було допитано свідка ОСОБА_5 .. При цьому, свідок повідомила, що з 24.02.2022 по 19.05.2022 приймання металобрухту на складі не здійснювалось, а також те, що вона не може зазначити причини виникнення нестачі. Скільки металобрухту було прийнято за період з листопада 2021 року по травень 2022 року, свідок зазначити не змогла.

У свою чергу, враховуючи пояснення даного свідка про неприймання металобрухту з 24.02.2022, представник першого відповідача вважає неможливим виникнення нестачі металобрухту в кількості 91376,811 кг на суму 6927650,45 грн.

Отже, окремі обставини, на які посилається представник першого відповідача, дійсно стали відомими лише на стадії судового розгляду, внаслідок чого представником першого відповідача було заявлено клопотання про призначення у справі судово-економічної експертизи.

Беручи до уваги суму, яка згідно з позовними вимогами є предметом стягнення з відповідача ОСОБА_1 - 6 896 379, 05 грн., що в 63 рази перевищує її річну заробітну плату, визначену в довідці роботодавця № 20 від 14.09.2022, враховуючи порядок відшкодування матеріальної відповідальності, встановлений статтею 134 КЗпП України для осіб, з якими укладено договір про повну матеріальну відповідальність, а також те, що наразі не завершене службове розслідування, яке покликане встановити причини виникнення вказаної нестачі, суд вважає, що визначення дійсного розміру матеріальної шкоди, завданого позивачеві діями ОСОБА_1 (у разі, якщо таке мало місце), що може бути здійснено шляхом проведення судово-економічної експертизи, є важливим для реалізації прав відповідача ОСОБА_1 .. У свою чергу, в силу приписів п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зобов`язаний сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Суд зазначає, що питання призначення у справі експертизи підлягає вирішенню саме на стадії підготовчого провадження, і залишення цього питання без вирішення (або ж відмова у задоволенні відповідного клопотання з підстав заявлення його не на тій стадії судового процесу) не сприятиме забезпеченню справедливого та неупередженого розгляду і вирішення цивільної справи, тобто не відповідатиме завданню цивільного судочинства.

Враховуючи викладене, клопотання представника першого відповідача про повернення на стадію підготовчого провадження та призначення у справі судово-економічної експертизи підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 103, 104, 189, 197, ч. 1 ст. 252, ч. 2 ст. 258, ст.ст. 259-261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника першого відповідача ОСОБА_1 адвоката Марченка С.О. від 21.08.2023 про повернення до стадії підготовчого провадження та призначення експертизи задовольнити.

Повернутися зі стадії судового розгляду у цивільній справі № 613/729/22 за позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди - на стадію підготовчого провадження.

Призначити по цивільній справі № 613/729/22 судово-економічну експертизу, на вирішення якої поставити питання:

- Чи підтверджується документально нестача товарно-матеріальних цінностей, встановлена у Виробничому підрозділі «Харківський головний матеріально-технічний склад» регіональної філії «Південна залізниця» Акціонерного товариства «Укрзалізниця» за інвентаризаційним описом товарно-матеріальних цінностей від 26.05.2022 та звіряльною відомістю результатів інвентаризації запасів від 27.05.2022, в кількісних та вартісних показниках на 19.05.2022? Який період виникнення даної нестачі?

Проведення експертизи доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С.Бокаріуса» Міністерства юстиції України.

В розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи № 613/729/22.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених обов`язків.

Обов`язок оплати за проведення експертизи покласти на першого відповідача ОСОБА_1 .

Роз`яснити сторонам положення ст.109 Цивільного процесуального кодексу України про наслідки ухилення від участі в експертизі, а саме: у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

На час проведення експертизи провадження в справі зупинити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 25.08.2023.

Суддя О.С. Сеник