У Х В А Л А

07 листопада 2023 року м. Київ

Справа № 760/10908/13-ц

Провадження № 22-з/824/1390/2023

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

розглянувши заяву ОСОБА_1 , діючої в інтересах ОСОБА_2 , який є правонаступником ОСОБА_3 , про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 19 травня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_3 , правонаступниками якої є: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , до ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Краковецької Алли Миколаївни, Київського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, ОСОБА_6 , Державної податкової інспекції Солом`янського району м. Києва Міністерства доходів та зборів, третя особа: відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління МВС України у м. Києві, правонаступником якого є Солом`янська районна у місті Києві державна адміністрація, про визнання договору дарування недійсним,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 травня 2023 року заяву ОСОБА_1 , діючої в інтересах ОСОБА_2 , який є правонаступником ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 24 лютого 2023 року задоволено.

У вступній частині ухвали Київського апеляційного суду від 24 лютого 2023 року замість «відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління МВС України у м. Києві» зазначено вірно «відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління МВС України у м. Києві, правонаступником якого є Солом`янська районна у місті Києві державна адміністрація».

У вступній частині ухвали Київського апеляційного суду від 27 грудня 2022 року замість «відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління МВС України у м. Києві» зазначено вірно «відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління МВС України у м. Києві, правонаступником якого є Солом`янська районна у місті Києві державна адміністрація».

01 листопада 2023 року до Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 , діючої в інтересах ОСОБА_2 , який є правонаступником ОСОБА_3 , про виправлення описки у вступній частині ухвали Київського апеляційного суду від 19 травня 2023 року.

Зазначає, що у вступній частині ухвали не зазначено позовні вимоги позивача ОСОБА_3 , які встановлені в описовій та мотивувальній частинах ухвали касаційної інстанції від 25 листопада 2015 року, а саме:

- в описовій частині ухвали від 25 листопада 2015 року встановлено «У травні 2013 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом, вимоги якого уточнила в ході розгляду справи та просила визнати недійсними інформаційну довідку та її «фотокопію з копії» № 9, видану ЖБК «Веселка» від 28 січня 1992 року, зареєстровану в Київському міському бюро технічної інвентаризації (далі КМБТІ) 3 липня 1992 року в реєстровій книзі № 13 за реєстровим № 140/30427; довідку-характеристику, видану Київським міським бюро технічної інвентаризації 15 грудня 2004 року за № 987670; реєстраційне посвідчення, видане Київським міським бюро технічної інвентаризації 3 липня 1992 року, зареєстроване в Київському міському бюро технічної інвентаризації 3 липня 1992 року в реєстровій книзі № 13 за реєстровим № 140/30427; довідку про присвоєння ідентифікаційного номера ДПА від 27 липня 1998 року; договір дарування квартири АДРЕСА_1 , укладений між позивачем та відповідачем 17 грудня 2004 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Краковецькою А.М.; плани за поверхами та надані до них експлікації виконані КМБТІ 9 жовтня 2013 року та 31 жовтня 2013 року на буд. АДРЕСА_2 ; відновити її в правах власника вказаної квартири; скасувати реєстрацію вказаного договору дарування в КМБТІ, зняти з реєстраційного обліку ОСОБА_6 »;

- в мотивувальній частині ухвали касаційної інстанції вказано вимоги позовної заяви позивача ОСОБА_3 , яким суди першої та апеляційної інстанції не надали належеної оцінки : « Крім того, судами не надано належної оцінки вимогам позовної заяви про визнання недійсними інформаційної довідки та її «фотокопії з копії» № 9, виданої ЖБК «Веселка» від 28 січня 1992 року, довідки-характеристики, виданої Київським міським бюро технічної інвентаризації 15 грудня 2004 року за № 987670, реєстраційного посвідчення, виданого Київським міським бюро технічної інвентаризації 3 липня 1992 року, довідки про присвоєння ідентифікаційного номера ДПА від 27 липня 1998 року, планів за поверхами та наданих до них експлікацій, виконаних КМБТІ 9 жовтня 2013 року та 31 жовтня 2013 року на буд. АДРЕСА_2 , та не перевірено доказів, на які посилався позивач в обґрунтування цих вимог, а також правових підстав, з яких вони заявлені.»

Разом з тим, судом апеляційної інстанції проігноровано встановлені у касаційній інстанції позовні вимоги позивача, а тому просить заяву задовольнити, вказати вірно у вступній частині ухвали позовні вимоги позивача, які встановлені ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 листопада 2015 року.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Враховуючи характер допущеної описки, про які вказує заявник, колегія суддів вважає за можливе розглянути дане питання без виклику учасників справи.

Перевіривши матеріали справи, вивчивши заяву про виправлення описки, колегія суддів вважає, що заява не підлягає задоволенню.

Помилки в тексті судового рішення, зумовлені арифметичними або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив такий акт.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри; випадкова перестановка цифр; спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки або неуважністю.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Такі висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 14 січня 2019 року у справі № 638/11034/15-ц, від 20 травня 2020 року у справі № 520/15285/17, від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо) або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Отже, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення, виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, та які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Зазначена заявницею описка не впливає на можливість реалізації судового рішення та його правосудність.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 , діючої в інтересах ОСОБА_2 , який є правонаступником ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 19 травня 2023 року.

Поряд з цим апеляційний суд звертає увагу заявниці та роз`яснює, що відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами. (Постанова ВС від 18 жовтня 2021 року у справі № 299/3611/19).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (п. 1 ч. 2 ст. 43 ЦПК України).

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

У даному випадку, позивачем неодноразово подаються заяви про виправлення описок, які у розумінні ст. 269 ЦПК України не є опискою, і ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства, а також його завданню. З огляду на це, вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені п. 2 ч. 1 ст. 148 ЦПК України, а саме, може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 , діючої в інтересах ОСОБА_2 , який є правонаступником ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 19 травня 2023 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна