Ухвала

16 січня 2023 року

м. Київ

справа № 234/21492/19

провадження № 61-307ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Погрібного С. О.,

учасники справи:

позивач - Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 31 серпня 2021 року

у складі судді Переверзевої Л. І. та постанову Донецького апеляційного суду

від 30 листопада 2021 року у складі колегії суддів: Кішкіної І. В., Корчистої О. І., Халаджи О. В.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій

У грудні 2019 року Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» (далі - АТ «ДТЕК Донецькі електромережі») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за електричну енергію.

Позов обґрунтований тим, що відповідач є споживачем послуг за адресою:

АДРЕСА_1 . 28 січня 2019 року представниками ОСР за вказаною адресою виявлено та зафіксовано в акті порушення, а саме: самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку; змонтована розетка зі скритою електропроводкою; при включенні навантаження у вказану розетку (електрочайник) диск лічильника не обертається; при відключенні запобіжника напруга в розетці присутня; електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується; виявити представники постачальника електроенергії при проведенні контрольного огляду приладу обліку не мали можливості; споживачу продемонстровано порушення; відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення; споживач не надав доступу часткового демонтажу конструкцій для виявлення місця самовільного підключення.

На підставі акта про порушення Правил від 28 січня 2019 року № 226682 відповідачці відповідно до вимог Методики нараховано суму необлікованої електричної енергії у розмірі 23 028,05 грн. Станом на теперішній час заборгованість не сплачена.

Посилаючись на ці обставини, АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» просило стягнути з ОСОБА_1 на свою користь заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку, у сумі 23 028,05 грн.

06 лютого 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду із зустрічним позовом до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», в якому просила визнати незаконним та скасувати рішення комісії Краматорського району електричних мереж АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» щодо розгляду акта про порушення ПРРЕЕ Краматорського РЕМ, оформлене протоколом від 28 лютого 2019 року № 466 про проведення за актом про порушення від 28 січня 2019 року № 226689 розрахунку суми недорахованої електроенергії за період із 17 листопада 2017 року до 28 січня 2019 року згідно з пунктами 3.5, 3.3 Методики у сумі 23 028,05 грн.

Зустрічний позов обґрунтовано тим, що 28 січня 2019 року працівниками Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» здійснено огляд належного їй будинку та за результатами складено акт про порушення № 226689, зі змістом якого вона не ознайомлювалась, підписала його під тиском працівників позивача, не розуміючи суті виявленого порушення. Факт порушення відповідачка не визнає, вважає акт незаконним, зважаючи на порушення порядку при його складанні. Зазначає, що акт про порушення розглянуто не правомочною комісією, так як згідно з розпорядженням начальника Краматорського РЕМ від 21 січня

2019 року № 59 створено комісію у Краматорському РЕМ АТ «Донецькі електромережі», яка згідно з найменування юридичної особи не є органом юридичної особи АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». Вважає, що оскаржуваний акт про порушення складений працівниками Краматорського РЕМ безпідставно та з грубим порушенням норм чинного законодавства; прийняте рішення, що викладене у протоколі засідання комісії Краматорського РЕМ від 28 лютого

2019 року № 466 здійснено всупереч вимог чинного законодавства, є незаконним та таким, що порушує її права.

Зазначає, що 11 червня 2018 року набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 (Правила РРЕЕ). При цьому, після набрання чинності Правил РРЕЕ, на підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 20 червня 2018 року № 502 «Про затвердження переліку постанов Кабінету Міністрів України», з 26 червня 2018 року втратили чинність Правила користування електричною енергією для населення, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня

1999 року № 1357. Згідно з пунктом 1.1.2 Правил РРЕЕ акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Відповідно до пункту 4.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562, факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Відповідно до пункту 4.2 Методики, акт про порушення оформляється згідно

з формою, наведеною в додатку 3. У той же час, норми Методики не містять умов про можливість оформлення актом про порушення установленої форми для фіксації виявлених порушень Правил РРЕЕ. Отже, на момент нібито виявленого

28 січня 2019 року працівниками Краматорського РЕМ порушення Правил РРЕЕ за місцем проживання споживача ОСОБА_1 нормами законодавства не встановлено установленої форми акта про порушення як документа, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який

є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, що передбачено вимогами пункту 1.1.2 Правил РРЕЕ. Лише Постановою НКРЕКП

від 18 липня 2019 року № 1525, що набрала чинності 27 липня 2019 року, внесені зміні в ПРРЕЕ, зокрема у пункт 8.2.5 ПРРЕЕ, які з 27 липня 2019 року викладені

у такій редакції: «У разі виявлення …порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення

у присутності споживача …оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил…». Також цією постановою НКРЕКП № 1525 затверджено форму акта про порушення, наведену у додатку 8 до ПРРЕЕ. Таким чином, складання 28 січня 2019 року працівникам Краматорського РЕМ акта про порушення № 226689 здійснено з грубим порушенням порядку, визначеному Правилами РРЕЕ. Оскільки після набрання 11 червня 2018 року чинності Правил РРЕЕ втратили чинність ПКЕЕ та ПКЕЕН, тому правові підстави для застосування норм Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил РРЕЕ, фактично були відсутні. При цьому будь-яких інших нормативних документів, що регламентували порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ, станом на час складання акта про порушення та на час розгляду цього акта комісією Краматорського РЕМ, не існувало. Таким чином, вважає, що рішення комісії Краматорського РЕМ, що викладене у протоколі засідання комісії Краматорського РЕМ від 28 лютого 2019 року № 466, фактично є незаконним, оскільки для обчислення обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії за актом про порушення № 226689 комісією застосована Методика, норми якої не містять умов про можливість її положень внаслідок порушення Правил РРЕЕ. Також, працівниками Краматорського РЕМ не виявлено місце самовільного підключення електропроводки, так і не виявлена сама самовільна проводка, тому комісія не може використовувати акт про порушення як доказ порушення Правил РРЕЕ споживачем ОСОБА_1 . Крім того,

у позивача взагалі відсутнє право, а також технічна можливість здійснювати демонтаж конструкцій будинку. Також, обсяг та вартість недооблікованої електричної енергії за актом про порушення № 226689 обчислені з істотними порушеннями вимог чинного законодавства України, зокрема положень Правил РРЕЕ та Методики, а тому є недійсними і не підлягають відшкодуванню. Розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акта про порушення здійснено з грубим порушенням Методики в частині визначення періоду, за який має здійснюватися розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 31 серпня

2021 року у задоволенні позовних вимог АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за електричну енергію відмовлено. Зустрічні позовні вимоги ОСОБА_1 до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним та скасування рішення комісії задоволено. Визнано незаконним та скасовано рішення комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» по розгляду акта про порушення ПКЕЕ для населення, яке викладено у протоколі засідання комісії від 28 лютого 2019 року

№ 466 про проведення за актом про порушення від 28 січня 2019 року № 226689 розрахунку суми недорахованої електричної енергії за період із 17 листопада

2017 року до 28 січня 2019 року, згідно з пунктом 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричної енергією та визначення вартості недорахованої електричної енергії, у сумі 23 028,05 грн. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення мотивоване тим, що як на час складання акта про порушення від 28 січня 2019 року, так і на час розгляду комісією Краматорського РЕМ 28 лютого

2019 року ПКЕЕН втратили чинність та набрали чинність ПРРЕЕ, факт порушення яких зі сторони відповідачки й був зафіксований представниками позивача.

У цьому випадку Методика не застосовується, оскільки регулює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ та ПКЕЕН. Тому у комісії Краматорського РЕМ були відсутні правові підстави для застосування норм Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ.

Постановою Донецького апеляційного суду від 30 листопада 2021 року апеляційну скаргу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» залишено без задоволення, рішення Краматорського міського суду Донецької області від 31 серпня 2021 року - без змін.

Апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції про порушення споживачем ОСОБА_1 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Але норми Методики не містять норм та умов про можливість застосування її положень внаслідок порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії, тому у комісії Краматорського РЕМ були відсутні правові підстави для застосування норм Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ОСОБА_1 Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги

У грудні 2021 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 31 серпня 2021 року та постанову Донецького апеляційного суду

від 30 листопада 2021 року, в якій просить скасувати рішення суду першої та апеляційної інстанцій, а справу направити на новий розгляд, обґрунтовуючи свої вимоги неправильним застосуванням судами норм матеріального права та порушенням норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що суди в оскаржуваних судових рішеннях не врахували висновки щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладені у постановах Верховного Суду від 06 лютого 2020 року у справі

№ 908/384/19, від 17 лютого 2020 року у справі № 906/941/18, від 05 березня

2020 року у справі № 904/262/19, від 21 січня 2021 року у справі № 923/104/20,

від 13 квітня 2021 року у справі № 925/229/20, від 18 травня 2021 року у справі

№ 923/402/19, від 26 липня 2021 року у справі № 908/97/20, від 18 жовтня

2021 року у справі № 369/2845/19. Також, у касаційній скарзі як на підставу для оскарження судових рішень представник заявника посилається на пункт 4

частини другої статті 389 ЦПК України (якщо судове рішення оскаржується

з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу),

а саме: суди попередніх інстанцій не дослідили зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 цього Кодексу (пункт 1 частини третьої статті 411 ЦПК України).

Рух справи у суді касаційної інстанції, позиції інших учасників справи

Ухвалою Верховного Суду від 12 квітня 2022 року відкрито касаційне провадження у справі, витребувано матеріали цивільної справи, надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.

У червні 2022 року ОСОБА_1 через представника ОСОБА_2 подала до суду відзив на касаційну скаргу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», в якому заявниця просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки доводи, викладені у касаційній скарзі не спростовують правильних, законних та обґрунтованих висновків судів першої та апеляційної інстанцій.

Щодо клопотання про закриття касаційного провадження

ОСОБА_1 через представника ОСОБА_2 у червні 2022 року подала до суду клопотання про закриття касаційного провадження, посилаючись на те, що ця справа відноситься до малозначних, а касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять переконливих посилань на випадки, передбачені пунктом 2

частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення

у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У цій справі предметом зустрічного позову є визнання незаконним та скасування рішення комісії.

Таким чином, ця справа не є малозначною у силу закону (на підставі пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України), оскільки заявлена вимога немайнового характеру, у зв`язку із чим в ній неможливо визначити ціну позову.

Із урахуванням наведеного, Верховний Суд не встановив наявності підстав для віднесення цієї справи до категорії малозначних, а тому клопотання заявника про закриття касаційного провадження не підлягає задоволенню.

У липні 2022 року ОСОБА_1 через представника ОСОБА_2 направила клопотання про врахування висновків щодо застосування відповідних норм права, викладених у постановах Верховного Суду.

02 січня 2023 року справа надійшла до суду касаційної інстанції.

Позиція Верховного Суду

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції

в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , поданого представником ОСОБА_2 , про закриття касаційного провадження відмовити.

Справу за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за електричну енергію, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним та скасування рішення комісії, за касаційною скаргою Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 31 серпня 2021 року та постанову Донецького апеляційного суду від 30 листопада 2021 року призначити до судового розгляду на 25 січня

2023 року колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: О. В. Ступак

І. Ю. Гулейков

С. О. Погрібний