Справа № 393/119/23

УХВАЛА

12 вересня 2023 року смт Новгородка

Новгородківський районний суд Кіровоградської області

в складі головуючого судді Добрострой О.С.,

при секретарі судового засідання Панькіній Т.А.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду смт Новгородка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Цариченко Ніна Вікторівна, ОСОБА_3 , про визнання незаконним та скасування наказу про надання дозволу на розроблення документації з землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність, скасування державної реєстрації, визнання незаконним та скасування наказу про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність, скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_4 звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Позивач та її представник ОСОБА_4 у підготовче засідання не з`явилися, про дату, час та місце його проведення повідомлялися належним чином. 27.07.2023р. представник позивача ОСОБА_4 подав до суду заяву про зміну предмета позову від 26.07.2023р., в якій просить:

1)визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від 21.12.2019р. №11-9856/14-19-СГ про надання дозволу ОСОБА_2 на розроблення документації з землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки, розташованої на території Верблюзької сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області, орієнтовний розмір земельної ділянки 2,0000 га, в тому числі: 2,0000 га пасовища, із цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства,

2)скасувати державну реєстрацію в Державному земельному кадастрі та кадастровий номер :02:003:5080 земельної ділянки площею 2,0000 га, проведену Головним управлінням Держгеокадастру у Кіровоградській області за заявою ОСОБА_2 ,

3)визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від 28.02.2020р. №11-2954/14-20-СГ про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_2 та надання йому у власність земельну ділянку площею 2,0000 га, в тому числі пасовища площею 2,0000 га, кадастровий номер :02:003:5080 із земель сільськогосподарського призначення державної власності без зміни цільового призначення для ведення особистого селянського господарства, розташованої на території Верблюзької сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області,

4)скасувати рішення державного реєстратора приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Цариченко Н.В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) №51427689 від 03.03.2020р. на ім`я ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 2,0000 га, кадастровий номер :02:003:5080,

5)визнати недійсним договір оренди землі, укладений 01.02.2021р. між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , предметом якого є земельна ділянка площею 2,0000 га, кадастровий номер :02:003:5080,

6)скасувати державну реєстрацію іншого речового права (права оренди) ОСОБА_3 щодо земельної ділянки площею 2,0000 га, кадастровий номер :02:003:5080, що зареєстроване 19.02.2021р. у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, номер запису про інше речове право 40687962 та припинити право оренди ОСОБА_3 на вказану земельну ділянку за договором оренди землі, укладеним

01.02.2021р. між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Вказана заява мотивована тим, що договір оренди землі, укладений 01.02.2021р. між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 порушує права позивача, оскільки орендована земельна ділянка та земельна ділянка позивача накладаються одна на одну, що створює їй перешкоди як власнику майна. Зазначає, що внаслідок неправомірних дій відповідачів порушується право власності позивача, так як вона позбавлена правомочності розпоряджатися належною їй на праві власності земельною ділянкою, а також позбавлена можливості зареєструвати речові права на земельну ділянку. Тому, виникла необхідність у зміні предмета позову, оскільки для належного та ефективного судового захисту необхідно доповнити позов новими вимогами про визнання недійсним договору оренди землі та скасування державної реєстрації права оренди, які є похідними вимогами. За наявності позовних вимог щодо оскарження договору оренди землі можливий ефективний та належний судовий захист порушених прав позивача, оскільки для скасування земельної ділянки в Державному земельному кадастрі необхідно припинити всі існуючі речові права на земельну ділянку, що прямо передбачено положеннями ч.10 ст.24 Закону України ''Про Державний земельний кадастр''. У цій же заяві представник позивача просить суд залучити до участі в справі в якості співвідповідача ОСОБА_3 , а також витребувати у відповідача ОСОБА_2 належним чином завірену копію договору оренди землі, укладеного 01.02.2021р., предметом якого є земельна ділянка площею 2,0000 га, кадастровий номер :02:003:5080.

Крім того, у заяві від 12.09.2023р. представник позивача ОСОБА_4 просить суд дане підготовче засідання провести без його участі, розглянути клопотання, які вказані у заяві про зміну предмета позову від 26.07.2023р., та не закривати підготовче провадження.

Відповідач ОСОБА_2 , представник відповідача Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, третя особа приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Цариченко Н.В. та третя особа ОСОБА_3 у підготовче засідання не з`явилися, про дату, час та місце його проведення повідомлялися належним чином.

Розглядаючи вказану заяву та клопотання представника позивача ОСОБА_4 , суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі №487/10128/14-ц зазначено, що предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема, у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого, на відміну від первісно обраного способу захисту порушеного права в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Верховний Суд зазначає, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом, такий висновок зроблений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21).

Дослідивши первісний позов та заяву представника позивача про зміну предмета позову, суд вбачає, що у даній заяві змінено не лише предмет позовних вимог, а і його підстави, що суперечить положенням ч.3 ст.49 ЦПК України та не допускається.

Так, у даній заяві представник позивача ОСОБА_4 просить визнати недійсним договір оренди землі на спірну земельну ділянку, який укладений 01.02.2021р. між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про який позивачем не було вказано у первісному позові, скасувати державну реєстрацію права оренди та припинити право оренди за вказаним договором. Тобто, представник позивача зазначив самостійну матеріально-правову вимогу (визнання недійсним договору оренди землі, скасування державної реєстрації права оренди та припиненя права оренди за вказаним договором) та одночасно на її обґрунтування навів інші обставини, ніж ті, що визначені позивачем у первісному позові (укладення договору оренди землі 01.02.2021р. між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що порушує права позивача). Крім того, з даної заяви представника позивача ОСОБА_4 вбачається, що до участі в справі залучається новий відповідач ОСОБА_3 , який є стороною вказаного договору та відомості про якого у первісному позові були відсутні.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що у прийнятті заяви представника позивача ОСОБА_4 від 26.07.2023р. необхідно відмовити та повернути її останньому, оскільки подана представником позивача заява є заявою про зміну одночасно і предмета і підстав позову.

Суд також відзначає, що у даній ситуації порушення права на судовий захист немає, оскільки, позивач не позбавлений можливості заявити (за наявності для цього підстав) інший позов в частині, яка не охоплена первісними вимогами.

Оскільки суд не приймає заяву представника позивача від 26.07.2023р., то клопотання, які зазначені у даній заяві, а саме про залучення до участі у справі співвідповідача ОСОБА_3 та витребування у відповідача ОСОБА_2 вищевказаного договору оренди землі, задоволенню не підлягають.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

З огляду на викладене, а також враховуючи клопотання представника позивача ОСОБА_4 від 12.09.2023р., суд вважає, що підготовче засідання підлягає відкладенню.

На підставі викладеного, керуючись ч.3 ст.49, п.3 ч.2 ст.198 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

В прийнятті заяви представника позивача ОСОБА_4 про зміну предмета позову від 26.07.2023р. - відмовити повністю та повернути її представнику позивача ОСОБА_4 .

Відкласти підготовче засідання на 11:30 год. 16.10.2023р.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.ДОБРОСТРОЙ