ЄУН № 201/9208/23
Провадження 2/201/3006/2023
УХВАЛА

09 листопада 2023 року суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Покопцева Д.О., отримавши клопотання адвокатки Максименюк Оксани Миколаївни про визнання дій зловживанням процесуальними правами позивача та залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Громадської організації "СЛІДСТВО ІНФО", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації у зв?язку з зловживанням позивачем його процесуальними правами, -

ВСТАНОВИВ:

09.08.2023р. в провадження згідно проведеного авторозподілу отримано позовну заяву ОСОБА_1 до Громадської організації "СЛІДСТВО ІНФО", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації.

Ухвалою від 05.09.2023р. прийнято до розгляду та відкрито провадження спрощене позовне провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Громадської організації «СЛІДСТВО.ІНФО», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації та згідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України без повідомлення (виклику) сторін.

05.10.2023р. від представника відповідачів адвокатки Максименюк О.М. отримано клопотання про визнання зловживання позивачем процесуальними правами у справі та залишення позовної заяви без розгляду.

Заява мотивована тим, що, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України зловживаючи процесуальним правом, позивачем ОСОБА_1 було подано декілька позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Зокрема, позивач тричі в період з 21.07.2023 року по 09.08.2023 року подавав позовну заяву до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з тих самих підставі і до тих самих відповідачів та двічі подавав до суду заяву про відкликання позовної заяви.

Перше звернення до суду відбулося 17.07.2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ГО «СЛІДСТВО ІНФО», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до Звіту про автоматизований розподіл судових справ № 201/8194/23 між суддями датою та часом початку автоматизованого розподілу о 17.07.2023 11:12:17.910 у розподілі справи приймало участь 4 суддів: Антонюк Олександр Андрійович; Ткаченко Наталія Василівна; Покопцева Діна Олександрівна; Батманова Вікторія Віталіївна. За випадковим числом було обрано суддю Антонюк Олександра Андрійовича, а 21.07.2023р. представника позивача ОСОБА_4 подала до суду заяву про відкликання позовної заяви, і ухвалою від 21.07.2023р. позовну заяву було повернуто. Друге звернення до суду відбулося 08.08.2023р.

Відповідно до Звіту про автоматизований розподіл судових справ 201/9123/23 між суддями датою та часом початку автоматизованого розподілу: 08.08.2023 10:34:42.118 у розподілі справи приймало участь 2 судді: Батманова Вікторія Віталіївна, Наумова Ольга Сергіївна. За випадковим числом було обрано суддю Батманову Вікторію Віталіївну, а 09.08.2023 представником позивача ОСОБА_4 подала заява про повернення позовної заяви, і ухвалою від 09.08.2023р. позовну заяву було повернуто.

Третє звернення до суду відбулося того ж самого 09.08.2023р., що і ухвала та заява про повернення позовної заяви у справі № 201/9123/23.

Відповідно до Звіту про автоматизований розподіл судових справ № 201/9208/23 між суддями датою та часом початку автоматизованого розподілу: 09.08.2023 15:06:47.301 у розподілі справи приймало участь 3 судді: Батманова Вікторія Віталіївна, Покопцева Діна Олександрівна, Наумова Ольга Сергіївна. За випадковим числом було обрано суддю Покопцеву Д.Л.

Ухвалою від 05.09.2023р. ухвалою судді Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська Покопцевої Д.О. у справі № 201/9123/23 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 201/9208/23.

Однак, цього разу ні позивач, ні його представник ОСОБА_4 заяви про повернення позовної заяви не подавали, як це відбувалося у справі № 201/9123/23 та справі № 201/9123/23, що може свідчити, що системою автоматичного розподілу судових справ "обрано потрібного" суддю.

Крім того, на думку представника відповідачів, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 44 ЦПК України зловживаючи процесуальним правом позивачем ОСОБА_1 з метою зміни підсудності справи залучив у якості співвідповідача ОСОБА_3 .

В поданих позивачем додатках до позовної заяви скрін-копія Instagram-сторінки hakalshin, містить всього лише 2 публікації (одна з яких відео з YouTube ГО Слідство.Інфо) та 32 підписники, що свідчить про фейковість даної сторінки і її непублічність.

Позивач вимагає визнання недостовірною та такою що, принижує честь, гідність та порушує ділову репутацію ОСОБА_1 , яка була підготовлена журналісткою ОСОБА_2 та ГО "Слідство.Інфо" Пои цьому на момент подання позову, відповідач - Слідство.Інфо було зареєстроване в Шевченківському районі м. Києва за адресою: АДРЕСА_1 , а тому позов як до фактичного порушника прав позивача, повинен був подаватися до Шевченківського районного суду м. Києва, а завідомо безпідставне залучення співвідповідачем ОСОБА_3 мало на меті виключно зміну територіальної підсудності, а тому позивач зловживає своїм процесуальним правом.

В сукупності дії позивача та його представника ОСОБА_4 , які полягали в маніпуляції з авторозподілом справ та штучним створенням підсудності, свідчать проте, що вказана справа має розглядалася саме Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська у складі судді Покопцевої Д.О.

Вказані дії порушують право ГО "Слідство Інфо" та ОСОБА_2 на справедливий та неупереджений розгляд справи що суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті).

3 огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Таким чином, оскільки маніпуляції позивача з автоматизованим розподілом справ між суддями Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська та штучне об?єднання позовних вимог до співвідповідача ОСОБА_3 з метою зміни підсудності справи є зловживанням процесуальними правами позивача та суперечить основним засадам (принципам) цивільного судочинства, а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду на підставі ст. 44 ЦПК України.

Представник позивача адвокат Гапонець А.А. подала заперечення на цю заяву, зазначивши, що подання заяв про відкликання раніше поданих позовних заяв до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі було викликано несплатою судового збору та необхідністю подання разом із позовом доказів, які ще збиралися шляхом адвокатських запитів.

Також адвокат Максименюк О.М. у стверджувальній формі зазначає про фейковість сторінки ОСОБА_5 в Instagram, але доказів фейкової сторінки ОСОБА_3 остання до заяви не долучає.

Натомість до позовної заяви представником позивача було долучено наступні докази, а саме: ОСОБА_6 -шот сторінки ОСОБА_3 в соціальній мережі «Instagram»; Скрін-шот репосту оскаржуваної публікації ОСОБА_3 ; Публікація ОСОБА_3 в соціальній мережі «Instagram».

Також, представником позивача було долучено до позовної заяви скрін-шот сторінки з соціальної мережі «Instagram» де видно дату створення соціальної сторінки, яка належить ОСОБА_3 , а саме травень 2021 року, що, на думку представника позивача, вже є свідченням того, що зазначений акаунт не є фейковим і не був створений в період подання позовної заяви.

Також на на сторінці ОСОБА_3 наявна публікація на якому зображене фото користувача, тобто свідчить, що сторінка належить людині, а не інтернет-роботу.

Наявність 32 підписників, на думку представника позивача, не є свідченням фейковості сторінки, оскільки в соціальній мережі «Instagram» є таргетована реклама, яка дозволяє розповсюдження та поширення публікації, а також історії в мережі «Instagram». За допомогою реклами, яка наявна в соціальній мережі «Instagram» публікацію може побачити велика кількість користувачів соціальної мережі «Instagram».

Також соціальна мережа «Instagram» є пов?язаною з соціальною мережою «Facebook» і таргетовану рекламу, в тому числі оскаржувану публікацію могли побачити також користувачі «Facebook».

Законодавством надано право позивачу щодо подання позову за його вибором.

Твердження адвоката Максименюк О.М. щодо створення штучної підсудності не підтверджується жодними належними та допустимими доказами, а може бути свідченням про навмисне введення в оману суду щодо обставин справи, що стосується безпосередньо честі, гідності та ділової репутації позивача, тобто спрямовані на їх порушення.

Щодо вчинення дій, які спрямовані на порушення честі, гідності та ділової репутації свідчить, на думку представника позивача, розміщена публікація на сайті «Слідство.Інфо» від 05.10.2023 під назвою: «Знайшли «зручну» суддю: партнер російського бізнесмена намагається засудити журналістів через розслідування про нього». В змісті зазначеної статті йдеться про наступне (початок цитати): «Фігурант спільного розслідування «Слідство Інфо» та ОССРП, бізнес-партнер і друг російського бізнесмена Сергій Семенюк подав на журналістів до суду за розслідування про клінінгові компанії з орбіти російського бізнесмена, які багато років поспіль прибирають українські стратегічні об?єкти. Проте «Слідство Інфо» з?ясувало, що адвокати Семенюка намагалися обійти електронний авто розподіл, щоб справу у суді розглядала «зручна» їм суддя. Також до справи долучили людину, з пропискою саме у тому районі Дніпра, де знаходиться Жовтневий районний суд. Після публікації цього розслідування ОСОБА_7 подав на редакцію «Слідство Інфо» та авторку матеріалу ОСОБА_8 до суду про захист честі, гідності та ділової репутації. При цьому його адвокати намагалися маніпулювати процедурою електронного розподілу суддів, яка автоматично визначає, хто буде розглядати справу. Для цього адвокатка декілька разів подавала заяву до суду і забирала ї. поки система не видала потрібну їм суддю. ОСОБА_9 звернувся до суду 17 липня 2023 року. Тоді за випадковим числом було обрано суддю Антонюка О.А. Однак адвокатка Семенюка Гапонець відкликала заяву. ОСОБА_10 подав заяву 8 серпня 2023 року, і вочевидь, так само склад суддів та результат автоматичного розподілу його не влаштував. Тоді завипадковим числом було обрано суддю Батманову В.В., але вже наступного дня адвокатка Семенюка знову забрала заяву. Але за кілька годин пізніше того ж дня представника ОСОБА_11 знову подали заяву до того ж суду. Цього разу автоматичний розподіл видав суддю Покопцеву Д.О. Певно, саме ця суддя і була метою всіх попередніх маніпуляцій з подачею, оскільки цього разу сторона Семенюка не забрала заяву. Наступного місяця ця суддя відкрила провадження у справі про захист честі, гідності та ділової репутації».

Суд, вивчивши матеріали заяви про визнання зловживання позивачем процесуальними правами у справі та залишення позовної заяви без розгляду та заперечень не неї, дійшов таких висновків.

Згідно положень ст. 44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою.

Подання заяви про відкликання позовної заяви є правом позивача, наслідком реалізації якого є повернення позовної заяви (п.3 ч.4 ст.185 ЦПК України).

Подання позову також є правом позивача, якщо він вважає, що є потреба звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК України).

ЦПК України презюмує, що сторони своїми процесуальними правами користуються вільно.

Якщо прийняти до уваги доводи представника позивача, реалізація права на доступ до правосуддя шляхом подання позовної заяви після реалізації права на відкликання попередньо поданого у часі позову має на меті маніпуляцію автоматизованим розподілом справі із застосуванням наслідків у виді повернення позову або залишення його без розгляду.

Але тоді позивач взагалі не зможе звернутися до суду, бо всі його позовні заяви належить повертати або залишати без розгляду, вважаючи маніпуляцією.

Викладене є вочевидь неприйнятним, адже порушить право на доступ до правосуддя, закріплене як національним законодавством, так і ст. 6 § 1 Конвенції.

Позовна заява, за якою відкрито провадження, містить підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (згідно вимог п.10 ч.3 ст.185 ЦПК України), і це відповідає дійсності як на час подання позову, так і на час відкриття провадження.

Представником позивача наведені обставини, які обумовили подання заяв про повернення позову до відкриття провадження, рівно як і обставини залучення співвідповідачем ОСОБА_3 .

Інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) цього відповідача отримана.

Згідно з ч. 16 ст. 28 ЦПК України, позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа.

Оцінка належності цього відповідача та похідне незадоволення позову у випадку неналежності здійснюється в нарадчій кімнаті.

За положеннями ч.1 ст. 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами.

Згідно ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо, зокрема, він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 353 ЦПК окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку ухвала суду першої інстанції про відкриття провадження у справі, якщо вона постановлена з порушенням правил підсудності.

Але ні правом відводу, ні правом оскарження ухвали про відкриття провадження відповідач не скористався, хоча його інтереси представляє фахівець у галузі права, якій поза розумним сумнівом такі права відомі.

Натомість на своїй сторінці у соціальній мережі Facebook керівниця агенції журналістських розслідувань «Слідство.Інфо» ОСОБА_12 06.10.2023р. виклала публікацію наступного змісту:

«Зацініть красу гри:

Фігурант нашого розслідування подає в суд на Слідство.Інфо. Але подає позов кілька разів - доки заява не потрапляє до потрібної судді. Щоб справа розглядалася у потрібному суді у Дніпрі, спеціально створюють екаунт людини у інстаграмі. Ця людина з 30 підписниками репостить нашу історію і - вуаля - залучається як сторона у справі. Людина, як і треба фігуранту, - з Дніпра. Бо чомусь дуже хочеться, щоб справу розглядав саме суд у Дніпрі.

І фінальний акорд - справу про захист честі та гідності розглянуть у заочному форматі, тобто у нас не буде реально можливості виступити у суді зі своїми аргументами.

Які ще докази продажності судів і суддів вам потрібні, коли передумови потрібного рішення майстерно створюються ще до початку судового процесу!

Що за фігурант, спитаєте ви. Це - партнер російського бізнесмена, компанії якого багато років прибирають у ПриватБанку, Укренерго, Укрзалізниці та на інших стратегічних об?єктах. а українським суддям, схоже, гроші не пахнуть, навіть якщо це - рублі.

Просимо про розголос цієї ганебно ситуації, бо на справедливий суд з такими вихідними умовами годі сподіватися!».

Під зазначеною публікацією міститься коментарі, зокрема, самої ОСОБА_13 : «Можемо, але у нас немає ручного судді та контрольованого суду, тому нічого не вийде».

Зазначена публікація поширена НОМЕР_1 користувачами соціальної мережі Facebook, з коментарями від поширювачів: « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( ОСОБА_14 ); «І знов про п.дорів у мантіях» ( ОСОБА_15 ); «У колег з Слідства.інфо особливо трешова ситуація. Зацініть красу гри! Фігурант їхнього розслідування, партнер російського бізнесмена, подає в суд на Слідство.Інфо. Але подає позов кілька разів - доки заява не потрапляє до потрібної судді. Нам треба не імперативний мандат, бантики і квіточки, як нещодавно КМУ пропонувало на своїх 5ти сторінках. Нам треба реформа правосуддя» ( ОСОБА_16 ); «Чергова судова дичина як вона є. Деякі судді досі не розуміють в якій країні живуть. Ми слідкуємо уважно» ( ОСОБА_17 ); «Реформа судової системи то є вічний процесс, але ж якими недолугими треба бути щоб використовувати цю схемі проти Слідства.Інфо» ( ОСОБА_18 ); «Схема, як подати позов на журналістів, щоб справу розглядав певний/певна суддя. Яка ганьба!» (Oleksandra Gubytska); «Ніколи русня не використовувала продажних українських суддів і ось знову. Зацініть, яку схему придумали, щоб справу розглядав саме «потрібний» суддя» (Maryna Khromykh) та інш.

Операційний менеджер агентства журналістських розслідувань «Слідство.Інфо» ОСОБА_19 (в соціальної мережі Facebook Oleksandr Voloshyn) член Громадської ради доброчесності, 06.10.2023р. на своїй сторінці в цій мережі виклав пост:

Це наша журналістка Yanina Korniienko із величезним позовом до суду до неї та Слідство.Інфо.

Це перший позов за 6 років!, якщо не помиляюся, який подали на «Слідство» і який суд почне розглядати по-суті. Мені здається, це дійсно хороший результат нашої роботи - 6 років без юридичних претензій від фігурантів мало хто зможе протриматися.

Та й позов в 2017 році подав перший заступник голови СБУ ОСОБА_20 , попозорився і програв. А в 2020 році спробував судитися топ-поліцейський ОСОБА_21 , але навіть не сплатив судовий збір і нфакапив так, що суд повернув його позов.

Так от. Цей новий позов ми отримали після розслідування про партнера російського бізнесмена, якого пов?язували з ОСОБА_22 (здоров?я молодому) та посадовцями Кремля. Разом із колегами з Organized Crime and Corruption Reporting Project ми знайшли, що стратегічні об?єкти України (як-от «Укрзалізницю», «Укренерго», податкову тощо) роками прибирали (і навіть на момент виходу матеріалу) клінінгові компанії з орбіти російського бізнесмена Едуарда Апсіта. Клмпанії його групи прибирали Кремлівський палац та казарми чорноморського флоту в окупованому Криму і ділили ринок з компаніями Прігожина. В Україна партнером і близьким другом Апсіиа є Сергій ОСОБА_11 , який володіє клінінговим бізнесом. Саме ОСОБА_11 і позивається на нас до суду. І позовивається повномасштабної фази російсько-української війни.

Але захист ОСОБА_11 вже видно, що починає махінувати з українським судочинством. Адвокати ОСОБА_11 подавали позов, а потім забирали, знову подавали і знову забирали, поки авторозподіл не видав "потрібну" їм суддю. Адвокати залучили ще одним відповідачем у справі ноунейма з Дніпра, який просто поширив матеріал на своїй сторінці в інстаграмі (заскрінили його сторі за 1 хвилину після того, як він її опублікував). Зате він з Дніпра і прописаний біля «потрібного» суду, де ОСОБА_11 хоче розглядати справу І вишенька на торті - суддя вирішила розглядати справу на 200 тисяч гривень в письмовому провадженні, тобто без нашої фізичної участі. Якщо ми справу програємо, то апеляція буде в тому ж Дніпрі. А, як бачите, у мене немає певності у тому, що там ще не знають про справу чи потенційне рішення Касація в справах такого плану не передбачена, тобто у нас всього дві спроби себе захистити. Напишіть, будь ласка, про це. Поширте, будь ласка, нашу новину про це».

Операційний менеджер агентства журналістських розслідувань «Слідство.Інфо» ОСОБА_19 (в соціальної мережі Facebook Oleksandr Voloshyn), член Громадської ради доброчесності, залишав коментарі на сторінках користувачів ( ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 тощо) які поширили пост ОСОБА_13 , викладений вище, з подяками за підтримку.

Існує межа між свободою вираження думок і законною критикою, з одного боку, та неповагою й неправомірним тиском на судову владу з іншого. Судді є публічними особами і при виконанні своїх обов`язків повинні враховувати інтерес до них з боку суспільства та право інших осіб висловлювати свої оціночні судження стосовно здійснення правосуддя, а також розрізняти спроби втручання в їхню діяльність щодо здійснення правосуддя та вираження іншими особами своїх думок, припущень, критики на адресу суддів.

Згідно зі статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідним в демократичному суспільстві.

Не вбачаючи зараз підстав вважати такі публікації втручанням у діяльність головуючого при відправленні правосуддя, але у сукупності з тим, що відвід представником відповідача Громадської організації "СЛІДСТВО ІНФО", адвокатом, не заявлений, ухвала про відкриття провадження не оскаржена, сторонами подаються заяви по суті справи, в якій рішення ще не ухвалене, то суд розцінює дії з публікацій такого змісту, як зазначені вище, відвертим публічним морально-психологічним тиском з метою отримати позитивне для себе рішення.

Тому з урахуванням конкретних обставин справи у задоволенні клопотання про визнання дій позивача зловживанням процесуальними правами та залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Громадської організації "СЛІДСТВО ІНФО", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації у зв?язку з зловживанням позивачем його процесуальними правами слід відмовити, роз`яснити представнику відповідача адвокатці Максименюк О.М. право на відвід та оскарження ухвали про відкриття провадження у справі.

Керуючись ст. 44, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання.

Ухвала не оскаржується.

Суддя: Д.О. Покопцева