КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________
Апеляційне провадження
У Х В А Л А

30 жовтня 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Ящук Т.І.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу судді Шевченківського районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року про направлення за підсудністю цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,

встановив:

ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року матеріали справи направлені до Малинського районного суду Житомирської області за територіальною юрисдикцією (підсудністю).

На вказану ухвалу судді 31 серпня 2023 року ОСОБА_1 направив поштовим зв`язком апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду, яка надійшла до суду 5 вересня 2023 року.

8 вересня 2023 року матеріали справи витребуванні зі Шевченківського районного суду міста Києва.

18 вересня 2023 року на електронну адресу Київського апеляційного суду надійшло повідомлення Шевченківського районного суду міста Києва про направлення справи 17 серпня 2023 року до Малинського районного суду Житомирської області за підсудністю.

19 вересня 2023 року матеріали справи витребуванні з Малинського районного суду Житомирської області.

Матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду 6 жовтня 2023 року.

У апеляційній скарзі позивач зазначив, що не отримував копію ухвали судді поштовим зв`язком, а вона була направлена на його електронну скриньку, яку він кожного дня не перевіряє. При цьому, заяву про поновлення пропущеного процесуального строку позивач не подав, не містилося такого прохання і у апеляційній скарзі.

Ухвалою судді Київського апеляційного суду від 12 жовтня 2023 року апеляційну скаргу було залишено без руху та надано позивачу строк для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій необхідно зазначити підстави для поновлення строку.

24 жовтня 2023 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява позивача про поновлення строку на апеляційне оскарження, яка мотивована тим, що через введений в країні військовий стан він не мав можливості кожного дня перевіряти свою електронну пошту. Військові дії, часті оголошення повітряної тривоги спричинили проблеми зі світлом та з інтернетом.

Також позивач посилається на те, що судом у порушення вимог процесуального права не було направлено йому копії ухвали рекомендованим листом, а лише на

електронну поштову скриньку.

Вивчивши подану заяву, колегія суддів вважає, що клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що 31 липня 2023 року суддею постановлена ухвала про направлення цивільної справи за підсудністю одноособово, тому строк на подання апеляційної скарги закінчився 15 серпня 2023 року.

Згідно ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно довідки відповідальної особи суду про доставку електронного листа, ухвала від 31 липня 2023 року доставлена до електронної скриньки позивача 9 серпня 2023 року.

Верховний Суд у постанові від 28 червня 2023 року по справі №757/48467/21 дійшов висновку, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник справи бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 13 квітня 2023 року у справі № 947/26777/19 (провадження № 61-9161св22), від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22), від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22), від 30 листопада 2022 року у справі № 725/486/22 (провадження № 61-7107 св22).

З матеріалів справи вбачається, що позивач в позовній заяві вказав свою електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 , а отже, погодився, щоб судові повідомлення та процесуальні документи направлялися на його електронну адресу.

9 серпня 2023 року Шевченківським районним судом міста Києва на зазначену позивачем електронну адресу надіслано копію ухвали судді від 31 липня 2023 року, надходження ухвали на електронну пошту позивачем не заперечується, про що він зазначив в апеляційній скарзі.

Отже, строк на апеляційне оскарження ОСОБА_1 підлягав поновленню на підставі частини 2 статті 354 ЦПК України у разі подання ним апеляційної скарги до 24 серпня 2023 року.

Колегія суддів вважає, що доводи позивача, що причиною пропуску строку на оскарження ухвали судді слугувало введення в країні військового стану, часті оголошення повітряної тривоги, відключення світла та проблеми з Інтернетом є безпідставними та недоведеними.

Як зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року, справа № 990/115/22, введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами та апеляційними скаргами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Разом з цим, заявлене клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали судді не містить обґрунтування, як саме ведення воєнного стану на території України завадило йому подати апеляційну скаргу у строки, визначені ст. 354 ЦПК України, враховуючи, зокрема ту обставину, що станом на дату подачі апеляційної скарги воєнний стан на території України скасований не був.

Також позивачем не надано доказів, що у серпні 2023 року за його місцем проживання було відсутнє світло та Інтернет, оскільки загальновідомим є факт, що у вказаний період часу енергетична інфраструктура України не обстрілювалася.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що доводи позивача про пропуск строку на апеляційне оскарження ухвали судді з поважних причин є недоведеними.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція), яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя, у тому числі доступність до апеляційного оскарження судового рішення. Право на апеляційне оскарження судових рішень закріплено й в статті 129 Конституції України.

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватися, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

Європейський суд з прав людини вказав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави поновлення строків. Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 р. у справі «Пономарьов проти України»).

Враховуючи, що позивач отримав копію ухвали судді 9 серпня 2023 року, а відтак мав можливість подати апеляційну скаргу у строки, визначенні законом. Однак, апеляційна скарга подана з пропуском визначеного законом строку і переконливих доводів поважності причин пропуску процесуального строку позивачем не наведено.

Згідно пункту 4 частини 1 статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки позивачем подано апеляційну скаргу на ухвалу судді з пропуском визначеного законом строку, зазначенні підстави для поновлення пропущеного процесуального строку визнаються неповажними, колегія суддів у відкритті апеляційного

провадження відмовляє.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

визнати зазначенні ОСОБА_1 підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали судді Шевченківського районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року неповажними.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу судді Шевченківського районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року про направлення за підсудністю цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди.

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.І. Ящук