ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 552/3281/20 Номер провадження 22-ц/814/4500/23Головуючий у 1-й інстанції Турченко Т.В. Доповідач ап. інст. Одринська Т. В.
У Х В А Л А

07 листопада 2023 року м. Полтава

Суддя Полтавського апеляційного суду Одринська Т.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Київського районного суду м.Полтави від 06.02.2023 року у цивільній справі №552/3281/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_3 - адвоката Бурбак Оксани Валеріївни на рішення Київського районного суду м. Полтави від 08 серпня 2023 року,

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Київського районного суду м. Полтави від 08 серпня 2023 року скасовано рішення Київського районного суду м.Полтави від 06.02.2023 року у справі № 552/3281/20.

Визнано за ОСОБА_1 у порядку спадкування за заповітом право власності на майно: 5/6 частин житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами літ.А-1 за адресою АДРЕСА_1 загальною площею в основній частині житлового будинку літера «А-1» приміщення: передпокій 2-2 площею 11,4 кв.м, частину кімнати 2-3 площею 4,0 кв.м. Загальна площа складає 15,4 кв.м. В добудові літера «а1» приміщення: кухні 2-1 площею 10,2 кв.м., тамбур літера «а3». По іншим будівлям та спорудам: ворота огорожі №1.

5/6 части земельної ділянки, кадастровий номер 531136400:11:001:0287 площею 360 кв.м з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд, що розташована за адресою АДРЕСА_1 .

5/6 частин земельної ділянки, кадастровий номер :11:001:0289 площею 48 кв.м з цільовим призначенням для індивідуального садівництва, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

На вказане судове рішення представник ОСОБА_3 - адвокат Бурбак Оксана Валеріївна подала апеляційну скаргу.

Ухвалою судді Полтавського апеляційного суду від 17 жовтня 2023 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 - адвоката Бурбак Оксани Валеріївни на рішення Київського районного суду м. Полтави від 08 серпня 2023 року залишено без руху з підстав несплати судового збору.

01 листопада 2023 року надійшла заява від адвоката Бурбак О.В. про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_3 , яку обґрунтовано тим, що остання отримує щомісячну пенсію у розмірі 3600,00 грн, що позбавляє її можливості сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

На підтвердження вказаного, до заяви додано довідку про доходи №2056 3627 7800 9010 від 31 жовтня 2023 року видану ПФ ГУ в Полтавській області Управлінням обслуговування громадян.

Вказане клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше ніж як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року по справі № 0940/2276/18, провадження № 11-336апп20, зробила висновок, що з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Разом із тим, Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19, провадження № 61-11548св20, зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Разом з тим, п.23 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями ст. 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно до вимог Закону України «Про судовий збір» та ЦПК України єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення або зменшення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони наприклад: довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

При вирішенні питання про відстрочення або зменшення розміру сплати судового збору, майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент.

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuzv. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Уст.129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв`язку із цим обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочки сплати судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справі «Княт проти Польщі» («Kniatv. Poland») від 26 липня 2005року, пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі «JedamskiandJedamskav. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Заявляючи клопотання про відстрочення сплати судового збору апелянтом надано копію довідки про доходи ОСОБА_3 №2056 3627 7800 9010 від 31 жовтня 2023 року, яка видана ПФ ГУ в Полтавській області Управлінням обслуговування громадян.

Довідка з Пенсійного фонду ГУ в Полтавській області Управління обслуговування громадян, не може бути єдиною та безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки вона не підтверджує реальний майновий стан особи, яка може мати інші джерела для існування та забезпечення своїх потреб, зокрема для сплати судового збору (довідка органу доходів і зборів, довідка про склад сім`ї та про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, документів про нарахування субсидій, документів про надання соціальної допомоги, відомості про вклади, нерухоме та рухоме майно з якого отримується дохід,компенсації,сукупний дохід родини тощо).

З огляду на зазначене, клопотання адвоката Бурбак О.В. про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню.

У зв`язку з чим, апелянту у відповідності до вимог ст.4 Закону України «Про судовий збір» необхідно сплатити судовий збір у розмірі 3708,75 грн (2472,50 грн х 150%) за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Полт.обл/тг м.Полтава/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37959255

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО)899998

Рахунок отримувачаUA0016719

Код класифікації доходів бюджету22030101

Відповідно положень ч.2 ст.357, ч.1 ст.185, ч.4 ст.177 ЦПК України, апеляційна скарга, яка не оплачена судовим збором у встановленому розмірі, залишається без руху з наданням строку, для сплати судового збору, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, апеляційна інстанція позбавлена можливості призначити вказану справу до розгляду, а тому необхідно продовжити строк виконання ухвали апеляційного суду від 17 жовтня 2023 року для усунення недоліків на 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Керуючись ч. 2 ст.185, ч.2 ст.357, суддя

У Х В А Л И Л А:

Продовжити представнику ОСОБА_3 - адвоката Бурбак Оксани Валеріївни строк для виконання ухвали Полтавського апеляційного суду від 17 жовтня 2023 року для усунення недоліків щодо оплати судового збору на десять днів з дня отримання даної ухвали.

У випадку не усунення вказаних недоліків у десятиденний строк апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута апелянту.

Ухвала в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя: Т. В. Одринська