Справа № 525/38/23
Провадження №2/525/69/2023 Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23.10.2023 селище Велика Багачка
Великобагачанський районний суд Полтавської області в складі:
головуючої судді Прасол Я.В.,
секретаря судових засідань Хоменка М.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Велика Багачка Полтавської області у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Великобагачанської селищної ради Миргородського району Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Товариство з обмеженою відповідальністю «Полтавагаз Збут», про визнання права власності на майно в порядку спадкування,
Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в особі свого представника адвоката Огризкова А.А. звернулися до Великобагачанського районного суду Полтавської області з позовом про визнання права власності на майно в порядку спадкування.
В обґрунтування позову посилаються на те, що у липні 2017 року помер ОСОБА_3 , вони, як спадкоємці прийняли в установленому законом порядку спадщину після його смерті.
Нотаріус відмовила позивачам у видачі свідоцтв про право на спадщину, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів, а тому позивачі вимушені звертатися до суду за захистом своїх прав.
Ухвалою суду від 20.01.2023 було відкрито загальне позовне провадження у справі, підготовче засідання призначено на 20.02.2023, відповідачу направлено копію позову з додатками, роз`яснено порядок та строки подання відзиву на позов ( а.с. 52).
Згідно ухвали суду від 20.02.2023 було задоволено клопотання позивачів та витребувано від приватного нотаріуса Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Сахарової Л.І. належним чином засвідчену копію спадкової справи заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , підготовче засідання відкладено на 17.03.2023 ( а.с. 61).
28.02.2023 на адресу суду надійшли витребувані судом докази.
Згідно ухвали суду від 17.03.2023 до участі у справі залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ТОВ «Полтавагаз Збут», направлено їм копію позовної заяви з додатками, роз`яснено право подати пояснення щодо позову; продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі, підготовче засідання відкладено на 07.04.2023 ( а.с. 91).
04.04.2023 на адресу суду надійшли письмові пояснення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ТОВ «Полтавагаз Збут», у яких зазначають, що товариством було подано нотаріусу кредиторську вимогу у зв`язку з наявністю у спадкодавця заборгованості за надані послуги з газопостачання, частково заборгованість було погашено, станом на 01.03.2023 розмір заборгованості становить 3307,93 грн. Щодо позовних вимог ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом на нерухоме майно, покладаються на розсуд суду ( а.с. 99-100).
07.04.2023 судом було закрито підготовче провадження у справі, судовий розгляд справи призначено на 05.05.2023 ( а.с. 108), який було відкладено на 07.06.2023, з поважних причин.
Ухвалою суду від 07.06.2023 визнано явку позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у судове засідання обов`язковою для надання особистих пояснень у справі, розгляд справи відкладено на 04.07.2023 ( а.с. 133).
13.07.2023 через підсистему «Електронний суд» на адресу суду надійшла заява представника позивачів адвоката Огризкова А.А., який повідомив, що ним не буде здійснюватися представництво інтересів позивачки ОСОБА_4 , оскільки це може зашкодити інтересам позивача ОСОБА_2 та його інтересам ( а.с. 157-158).
Розгляд справи також відкладався на 15.08.2023, 13.09.2023, 02.10.2023, 23.10.2023, з поважних причин.
У судове засідання 23.10.2023 усі учасники судового розгляду не з`явилися, про день та час розгляду справи були повідомлені належним чином.
Позивач ОСОБА_1 у судовому засіданні 13.09.2023 позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила позов задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві. Повідомила суду, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 . До складу спадщини увійшов житловий будинок, який був побудований її батьками ОСОБА_3 та ОСОБА_5 за життя та земельні ділянки. Чи видавалися документи на будинок їй невідомо, оригінали правовстановлюючих документів на землю мали бути у батька, де вони зараз їй невідомо.
Позивач ОСОБА_2 у судовому засіданні 02.10.2023 позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити, повідомила суду про те, що її батьки за життя спільно побудували спірний житловий будинок, документів на будинок немає, мати померла раніше, документів про її смерть у неї немає. Де знаходяться документи на землю, їй не відомо.
Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали заяви про розгляд справи без їхньої участі (а.с. 195, 204)
Представник позивача адвокат Огризков А.А. у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, подав на адресу суду заяви про розгляд справи без участі сторони позивачів, зазначає, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити ( а.с. 66, 129, 157, 164, 175, 184).
Від відповідача Великобагачанської селищної ради Миргородського району Полтавської області 06.06.2023 на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі його представника, відповідач позов визнає, заперечень немає ( а.с. 128).
Від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ТОВ «Полтавагаз Збут» надійшли заяви про розгляд справи без участі його представника, при вирішенні справи покладаються на розсуд суду ( а.с. 116, 118-119).
Оскільки усі учасники судового розгляду у судове засідання не з`явилися, суд проводить розгляд справи з урахуванням положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Вивчивши та проаналізувавши у сукупності всі докази зібрані по справі, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 28.07.2017, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце смерті селище Велика Багачка, Полтавської області, актовий запис №81 ( а.с. 10).
Померлий ОСОБА_3 є батьком позивачів у справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвами про народження останніх ( а.с. 13, 17), свідоцтвом про розірвання шлюбу ( а.с 16), рішенням Великобагачанського районного суду Полтавської області від 03.02.2017 ( а.с. 20).
Позивачі у справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 , шляхом подання заяв про прийняття спадщини, що підтверджується матеріалами спадкової справи №283/2017 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 ( а.с. 71-89).
За життя ОСОБА_3 побудував житловий будинок по АДРЕСА_1 . Згідно протокольного рішення засідання виконавчого комітету Великобагачанської селищної Ради народних депутатів Полтавської області від 21.10.1986, було вирішено затвердити акт вводу в експлуатацію житлового будинку гр. ОСОБА_3 , побудованого в АДРЕСА_1 та видати йому свідоцтво про право на домоволодіння ( а.с. 21).
Реєстрація права власності на будинок садибного типу станом на лютий місяць 2004 року на вищевказаний будинок не проводилася, що підтверджується листом Приватного підприємства Полтавське бюро технічної інвентаризації «Інвентаризатор» №5028 від 22.07.2022 ( а.с. 22).
Відповідно до актового запису про смерть №127 від 26.12.2002 ОСОБА_5 , мати позивачів, померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ( а.с. 218).
Відповідно до статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК Україна).
Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу ( ст. 1258 ЦК України).
Згідно ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
За правилами частин першої, третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.
Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).
Суд має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦК України).
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 березня 2021 року в справі № 226/817/19 (провадження № 61-6327св20) вказано, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року по справі №523/9076/16-ц зазначила, що пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.
У цій справі предметом спору є визнання за позивачами в порядку спадкування після смерті батька права власності на 1/2 частину спадкового майна за кожним із позивачів, яке належало спадкодавцю.
Позивачами заявлено дві окремі одна від одної позовні вимоги, кожен із позивачів просив визнати за ним право власності на 1/2 частину спадкового майна, вважали, що належним відповідачем у справі є Великобагачанська селищна рада Миргородського району Полтавської області з посиланням на ст. 1277 ЦК України.
Відповідно до ч.1 ст. 1277 ЦК України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходженням основної частини рухомого майна зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.
Із матеріалів справи об`єктивно встановлено, що спадщину після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в установленому законом порядку прийняли позивачі по справі, як спадкоємці першої черги за законом. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Таким чином, суд приходить до переконання, що Великобагачанська селищна рада Миргородського району Полтавської області не є належним відповідачем за позовною вимогою ОСОБА_1 про визнання за нею права власності на 1/2 частину спадкового майна та за позовною вимогою ОСОБА_2 про визнання за нею права власності на 1/2 частину спадкового майна.
Таким чином, враховуючи що позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заявлені позовні вимоги до неналежного відповідача, у задоволенні позову слід відмовити.
Керуючись ст. ст. 4, 11, 12, 13, 76-80, 81, 83, 223, 247, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України,
У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Великобагачанської селищної ради Миргородського району Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Товариство з обмеженою відповідальністю «Полтавагаз Збут», про визнання права власності на майно в порядку спадкування відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
На виконання п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України судом зазначається повне найменування сторін:
позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 ;
позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 ;
представник позивача ОСОБА_2 : адвокат Огризков Андрій Анатолійович, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №2422/10 від 27.11.2003 видане Київською обласною КДКА, адреса робочого місця адвоката: вул. Гоголя, 103, кімн.1, м. Миргород, Полтавська область;
Повне рішення суду складено 02.11.2023.
Суддя Я.В. Прасол