Справа №333/9807/23
Провадження 4-с/333/54/23
Ухвала

Іменем України

08 листопада 2023 року м.Запоріжжя

Комунарський районний суд м.Запоріжжя у складі: судді Тучкова С.С., розглянувши скаргу адвоката Бахмута М.С., який діє в інтересах ОСОБА_1 на дії та бездіяльність органу примусового виконання,

в с т а н о в и в:

До Комунарського районного суду м.Запоріжжя надійшла адвоката Бахмута М.С., який діє в інтересах ОСОБА_1 на дії та бездіяльність органу примусового виконання.

Суддя, ознайомившись із матеріалами скарги, прийшов до висновку, що вищезазначену скаргу слід залишити без руху виходячи з наступного.

Відповідно до ст.447 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Тож скарга на дії державного виконавця є заявою по суті справи, до якої в силу ч.9 ст.10 ЦПК України застосовуються загальні вимоги до форми, змісту позовної заяви та правила стосовно подання документів, що додаються до позовної заяви, які містять положення ст.ст.175, 177 ЦПК України.

За приписами ч.1 ст.450 ЦПК України, скарга розглядається у судовому засіданні за участю стягувача, боржника і державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби чи приватного виконавця, рішення, дія чи бездіяльність яких оскаржується.

Отже, суб`єктний склад учасників при розгляді скарг на дії чи бездіяльність виконавця під час виконання судових рішень є: стягувач, боржник і державний виконавець або інша посадова особа органу державної виконавчої служби чи приватний виконавець, рішення, дія чи бездіяльність яких оскаржуються.

Разом з тим, у скарзі не зазначено у якості учасників стягувача та державного або приватного виконавця у відповідному виконавчому провадженні, з дотриманням вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України та не надано відповідної копії скарги з доданими до неї документами для останніх, або підтвердження обов`язкового направлення такої скарги в електронний кабінет суб`єктам оскарження.

Крім того, відповідно до п. 2) ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Суд зауважує, що згідно з положенням ч.1 ст.14 ЦПК України в судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів (ч. 2 ст. 14 ЦПК України).

Згідно з положеннями ч.5 ст.14 ЦПК України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Частиною шостою статті 14 ЦПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

За ч.7 ст.14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

В порушення вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України скарга ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Бахмут М.С., не містить:

- відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету в учасників справи;

- скарга не визначає суб`єктний склад учасників;

- підтвердження направлення даної скарги на Електронний кабінет у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи для стягувача та особи, дії якої оскаржуються;

- повного визначення анкетних даних скаржника до яких крім зазначеного необхідно зазначити, контактний телефон, електрону адресу, дату народження;

- до скарги не додано копії документів щодо порушеного права боржника за рішенням державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби чи приватного виконавця, рішення, дія чи бездіяльність яких оскаржується.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовна заява (а в даному випадку скарга) подана без додержання вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, залишає її без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Згідно з ч.2, ч.3 ст.185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У разі не усунення недоліків скарги у строк, встановлений судом, то скарга у відповідності до ч.3 ст.185 ЦПК України буде вважатися неподаною та повернута скаржнику.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 447-450 ЦПК України, суд,-

У х в а л и в:

Скаргу адвоката Бахмута М.С., який діє в інтересах ОСОБА_1 , на дії та бездіяльність органу примусового виконання залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення недоліків скарги п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення скарги без руху.

Роз`яснити скаржнику та його представнику, що якщо вони у встановлений строк не усунуть зазначені недоліки, то скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Комунарського районного суду

м.Запоріжжя С.С. Тучков