Ухвала

04 травня 2023 року

місто Київ

справа № 757/67040/21-ц

провадження № 61-6144ск23

Верховний Суд, який діє у складі судді Першої судової палати Касаційного цивільного суду Погрібного С. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Шевченківської окружної прокуратури міста Києва

на рішення Печерського районного суду міста Києва від 23 листопада 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 березня 2023 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Шевченківської окружної прокуратури міста Києва про відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Шевченківська окружна прокуратура міста Києва 26 квітня 2023 року із застосуванням засобів поштового зв`язку направила до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Печерського районного суду міста Києва від 23 листопада 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 березня 2023 року, ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Заявник подав касаційну скаргу без додержання вимог процесуального закону, чинного на момент звернення зі скаргою.

Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК України).

І. Щодо сплати судового збору під час подання касаційної скарги

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

За змістом оскаржуваних рішень ОСОБА_1 у грудні 2021 року звернувся до суду із позовом з вимогою простягнення на його користь за рахунок Державного бюджету шляхом безспірного списання з Єдиного казначейського рахунку грошових коштів, а саме відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду, в розмірі 5 557 660, 00 грн.

Отже, у справі № 757/67040/21-ц позов пред`явлений із вимогою майнового характеру.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 01 січня 2021 року становив 2 270, 00 грн (на момент подання позову).

За подання позову майнового характеру сума судового збору становила 11 350, 00 грн, оскільки ціна позову не може бути більшою ніж 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

(5 557 660, 00 х 1 %), відповідно за подання касаційної скарги підлягає сплаті 22 700, 00 грн (11 350, 00 х 200 %).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору потрібно суду надати документ, що підтверджує його сплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

ІІ. Щодо підтвердження повноважень прокурора на звернення з касаційною скаргою

Відповідно до частини третьої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

Правилами пункту 1 частини першої статті 13 Закону України «Про прокуратуру» керівник окружної прокуратурипредставляє окружну прокуратуру у зносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями.

Згідно з частиною третьою статті 13 Закону України «Про прокуратуру» у разі відсутності керівника окружної прокуратури його повноваження здійснює перший заступник окружної прокуратури, а в разі його відсутності - один із заступників керівника окружної прокуратури.

Верховний Суд наголошує, що Законом України «Про прокуратуру» не передбачено можливості керівника окружної прокуратури делегувати повноваження щодо представництва окружної прокуратури у взаємовідносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями, окрім випадків, передбачених частиною третьою статті 13 цього Закону.

Подібні висновки сформував Верховний Суд у постановах від 25 вересня 2019 року у справі № 819/198/17, від 27 травня 2020 року у справі № 819/478/17).

Системний аналіз наведених норм Закону України «Про прокуратуру» дає підстави для висновку, що перший заступник керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Києва був уповноважений підписувати касаційну скаргу Прокуратури лише у разі відсутності на день її підписання і подання керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Києва. Проте, доказів відсутності 26 квітня 2023 року (на день подання касаційної скарги) керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Києва не надано.

Враховуючи, що касаційна скарга не містить доказів відсутності керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Києва в день підписання та подання касаційної скарги, тому перший заступник керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Києва зобов`язаний надати Суду такі докази.

Також Верховний Суд встановив, що касаційна скарга підписана від імені першого заступника керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Києва - Олександри Вігірінської. Проте, до касаційної скарги не додано доказів на підтвердження того, що О. Вігірінська обіймає посаду першого заступника керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Києва.

Відповідно до статті 21 Закону України «Про прокуратуру» прокурори мають службове посвідчення. Положення про службове посвідчення та його зразок затверджуються Генеральним прокурором.

Згідно з Положенням про службове посвідчення прокурора, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 24 квітня 2020 року № 200, службове посвідчення прокурора є офіційним документом, який засвідчує належність посадової особи до системи органів прокуратури України, підтверджує її посаду, а також повноваження, визначені законодавством.

Зважаючи на викладене, перший заступник керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Києва повинен надати Верховному Суду копію згаданого документа на підтвердження його повноважень на підписання касаційної скарги у справі № 757/67040/21-ц у разі підтвердження обставин, що на момент підписання та подання касаційної скарги був відсутній керівник Прокуратури.

Згідно з вимогами частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Суд роз`яснює, якщо заявник не усуне недоліки поданої касаційної скарги у строк, встановлений судом, така скарга вважатиметься неподаною і буде повернута цій особі (частина друга статті 393, частина третя статті 185 ЦПК України).

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Шевченківської окружної прокуратури міста Києва на рішення Печерського районного суду міста Києва від 23 листопада 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 березня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Шевченківської окружної прокуратури міста Києва про відшкодування моральної шкоди, залишити без руху.

Надати для усунення зазначених недоліків строк тривалістю в десять дніввід моменту отримання копії цієї ухвали суду.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Погрібний