Справа № 459/1858/23
Провадження № 2/459/323/2023
У Х В А Л А

судового засідання

10 жовтня 2023 року Червоноградський міський суд Львівської області в складі: головуючого судді Мельникович М. В., з участю секретаря судового засідання Горощук А. О., представника позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 , представника відповідача ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Червонограді цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , з участю третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору: Органу опіки і піклування Червоноградської міської ради про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів

У С Т А Н О В И В :

07.06.2023 позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача, у якому просила стягнути з останнього на її користь аліменти на утримання малолітнього сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4частки з усіх видів його заробітку, але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня звернення до суду і до досягнення дитиною повноліття, а також позбавити відповідача батьківських прав.

В обґрунтування позову позивачка зазначала, що 07.03.2019 сторони зареєстрували шлюб, а 15.09.2022 рішенням Сокальського районного суду Львівської області шлюб було розірвано. Від спільного проживання у них ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_5 . Вони з відповідачем проживають окремо з початку 2022 року, син із цього часу проживає разом із позивачкою. Весь цей час відповідач не цікавиться життям сина, навіть йому не телефонує. Напротязі останніх років місце знаходження ОСОБА_2 взагалі невідоме. Все це свідчить, що відповідач самоусунувся від виховання сина. Зазначає, що ОСОБА_6 не знає як виглядає батько і не через те, що вона чинить перешкоди у спілкуванні батька із сином, а через байдуже ставлення відповідача до своїх батьківських обов`язків. 14.12.2022 позивачка вдруге вийшла заміж, тому її прізвище, на даний час, ОСОБА_7 . Її новий чоловік дбає про її сина як власного, тому ОСОБА_6 почав називати його татом. У зв`язку чим, просить позбавити відповідача батьківських прав. Крім того, додає, що ОСОБА_2 жодним чином не допомагає матеріально. З метою недопущення порушень прав дитини на належне утримання просила стягнути з нього аліменти.

Ухвалою від 09.06.2023 судом відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою від 07.09.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

02.10.2023 представником відповідача ОСОБА_2 - адвокатом Семенюком А. В. на електронну адресу суду було подано зустрічну позовну заяву про усунення перешкод щодо участі у вихованні дитини та вільному спілкуванні з дитиною батька, який проживає окремо від неї.

10.10.2023 представник позивача ОСОБА_4 - адвокат Семенюк Р. А. подав заяву про залишення позовної вимоги про позбавлення батьківських прав без розгляду.

У судовому засіданні, яке відбулося 10.10.2023 представник позивачки адвокат Семенюк Р. А. просив позовну вимогу про позбавлення батьківських прав залишити без розгляду та заперечив щодо прийняття зустрічної позовної заяви, оскільки вважає, що пропущені строки подачі такої.

Відповідач у судовому засіданні не заперечував щодо залишення позовної вимоги про позбавлення батьківських прав без розгляду

Представник відповідача також не заперечував щодо залишення позовної вимоги про позбавлення батьківських прав без розгляду та просив прийняти зустрічну позовну заяву до розгляду.

Третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору орган опіки та піклування Червоноградської міської ради у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, проте у матеріалах справи містить заява про розгляд справи у відсутності її представника.

Ознайомившись із матеріалами справи, розглянувши клопотання представника позивача про залишення позовної вимоги про позбавлення батьківських прав без розгляду, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Розгляд даної справи по суті розпочатий не був.

Враховуючи те, що заяву про залишення позову без розгляду представник позивача подав до початку розгляду справи по суті, виходячи з того, що залишення заяви без розгляду з ініціативи позивача не порушує нічиїх прав чи охоронюваних законом інтересів, суд вважає, що заяву представника позивача слід задовольнити та позовну заяву залишити без розгляду.

Вирішуючи питання прийняття зустрічного позову для спільного розгляду з первісним, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно з ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Відповідно до ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Отже, з аналізу норм ЦПК України можна дійти висновку, що зустрічна позовна заява подана до суду поза межами встановлено строку підлягає поверненню судом заявнику, а питання про прийняття зустрічного позову має бути вирішено судом в підготовчому судовому засіданні.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справи перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків.

Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів цивільно-процесуальної форми, і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження цивільного процесу у визначених ЦПК України часових рамках.

Зокрема, під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз ЦПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.

Процесуальні строки, з поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають правоутворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.

Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.

Так, ухвалою від 07.09.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. В підготовчому засіданні від учасників провадження заперечень щодо призначення справи до судового розгляду по суті не надходило.

Таким чином, в межах проведення підготовчого засідання суд вирішив всі питання підготовчого засідання, передбачені ст. 197 ЦПК України.

Разом з цим, після закриття підготовчого провадженні відповідачем був поданий зустрічний позов.

Клопотання про поновлення строків на вчинення певної процесуальної дії зустрічний позов не містить.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Таким чином, враховуючи те, що зустрічну позовну заяву подано представником відповідача після закриття підготовчого провадження, клопотання щодо поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви відповідачем та його представником не заявлялося, суд вважає, що у прийнятті зустрічної позовної заяви слід відмовити та повернути таку представнику відповідача.

При цьому повернення зустрічного позову не обмежує право відповідача та його представника звернутись до суду з позовною заявою на загальних підставах.

Керуючись ст.ст. 251-253, 258-261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 про залишення без розгляду у частині позбавлення батьківських прав відносно сина ОСОБА_6 задовольнити.

Позовну вимогу ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , з участю третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору: Органу опіки і піклування Червоноградської міської ради про позбавлення батьківських прав залишити без розгляду.

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви, поданої представником відповідача Семенюком А.В., в інтересах ОСОБА_2 , та повернути її відповідачу та його представнику.

Роз`яснити відповідачу та його представнику право пред`явити до суду позов у загальному порядку.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 13.10.2023.

Суддя: М. В. Мельникович