Провадження № 2/755/492/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" квітня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарях - Яхно П.А.

за участю: представника позивача - Бардіної О.О.

представника відповідача - Григоренка А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 про розірвання договору та стягнення коштів, та за зустрічним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач за первісним позовом, ОСОБА_3 , звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому, просить суд: розірвати Договір № 52 від 07.07.2021 на розробку дизайн-проекту по організації та оформленню приміщення, укладений між ФОП ОСОБА_4 та ОСОБА_3 ; стягнути з ФОП ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 127 515,60 грн, в тому числі 18 330,00 грн сума сплаченої передоплати, 79 185,60 грн пеня за прострочення виконання робіт, 30 000,00 грн моральна шкода; стягнути з ФОП ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 понесені судові витрати.

Свої позовні вимоги ОСОБА_3 обґрунтовує тим, що 07.07.2021 позивач в якості споживача для задоволення своїх особистих потреб уклала договір № 52 від 07.07.2021 на розробку дизайн-проекту по організації та оформленню приміщення, сторонами якого є ФОП ОСОБА_4 (в якості виконавця) та ОСОБА_3 (в якості замовника) (далі - Договір). Згідно п. 1.1. Договору відповідач як виконавець прийняв на себе зобов`язання по розробці дизайн-проекту по оформленню квартири № 1606 (далі - Роботи), розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 111,5 кв. м. В п. 2.1. Договору передбачено, що відповідач мав приступити до виконання Робіт з моменту (дати) підписання Договору і надання йому вихідних даних, передбачених п. 5.7.1. Договору. Натомість, в п. 5.7.1. Договору вказано: «Замовник зобов`язується прийняти та сплатити виконані роботи». Тобто, в Договорі не встановлено, які вихідні дані мав надати позивач відповідачу. При цьому, згідно з умовами п. 2.2. Договору за відсутності передоплати, передбаченої п. 4.2.1. Договору, відповідач не приступив би до виконання Робіт. Позивач сплатила відповідачу 18 330,00 грн. в якості передоплати за Роботи. В п. 2.3. Договору вказано, що термін виконання Робіт становить 50 календарних днів з дати узгодження замовником Технічного Завдання (Додаток № 2) шляхом його підписання. Вказує, що технічне завдання було підписано позивачем в день підписання Договору, тобто 07.07.2021. Таким чином, відповідач був зобов`язаний виконати роботи до 26.08.2021, але не виконав до цього часу. Отже, відповідач отримавши передоплату та маючи всі необхідні дані приступив до виконання Робіт, що підтверджується перепискою з приводу виконання Договору між позивачем та відповідачем (та його представниками). Не дивлячись на вказане, як вважає позивач, відповідач так і не виконав Роботи, без жодних на те обґрунтувань. При цьому, відповідач засобами поштового зв`язку надіслав позивачу документ «Акт здачі- приймання виконаних робіт № 52 складений 14.10.2021 за Договором № 52 від 07 липня 2021 року». Натомість, як зазначає позивач, жодних Робіт відповідач до цього часу не виконав і їх результати позивачу не передав. Позивачем направлено відповідачу претензію від 27.10.2021, в якій викладено заперечення з приводу порушення відповідачем Договору та надісланого ним документу «Акт здачі-приймання виконаних робіт № 52 складений 14.10.2021 за Договором № 52 від 07 липня 2021 року», також позивач повідомив відповідача про розірвання Договору. Жодної відповіді на вказану претензію відповідач не надав. Зазначає, що згідно ч. 8 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» виконавець залежно від характеру і специфіки виконаної роботи (наданої послуги) виконавець зобов`язаний видати споживачеві розрахунковий документ, що засвідчує факт виконання роботи (надання послуги), втім повідомляє суд про те, що жодного документу, яким би підтверджувалося фактичне виконання відповідачем Договору починаючи 07.07.2021 позивачу надано не було.

Крім того, згідно ч. 1 ст. 18 Закону України «Про захист прав споживачів» виконавець не повинен включати у договори із споживачем умови, які є несправедливими. Вказує, що умови договору є несправедливими, якщо всупереч принципу добросовісності його наслідком є істотний дисбаланс договірних прав та обов`язків на шкоду споживача (ч. 2 ст. 18 Закону України «Про захист прав споживачів»). Посилається на те, що здійснюючи підприємницьку діяльність відповідач уклав з позивачем Договір, який є публічним та до якого позивач, будучи споживачем та замовляючи для власних побутових потреб дизайн-проект квартири, не могла внести зміни з огляду на його публічний характер. При цьому, в Розділі 8 Договору міститься пункт 8.1. Договору, в якому вказано, що після підписання акту здачі-приймання Роботи Виконавець зобов`язується передати її замовнику. Тобто, позивач зобов`язана підписати акт здачі-приймання Робіт не отримавши та навіть не ознайомившись з цими Роботами. Тобто, Договором передбачено, що не отримавши результати виконання Робіт, позивач зобов`язана підписати документ, що засвідчує їх прийняття позивачем. Таким чином, відповідач зловживаючи своїм положенням, включив в Договір несправедливі умови, які створюють істотний дисбаланс договірних прав та обов`язків на шкоду позивачу як споживачу.

Більше того, зловживаючи власним положенням відповідач включив в Договір нечіткі та двозначні положення, які також ставлять позивача як споживача в явно несправедливі умови. Так, згідно п. 4.2.3. Договору якщо протягом 5 робочих днів після здачі здачі-приймання «робіт» невстановлений у умовах договору «акт» не буде підписаний Замовником або Виконавцеві не буде надано мотивовану відмову з переліком необхідних доробок, невстановлені «роботи» вважаються прийнятими. По-перше, в п. 1.1. Договору є відсилання до того, що вважати «Роботами» - розробка дизайн-проекту квартири № 1606, також є посилання на підписання сторонами акту здачі-приймання в п. 4.2.2. Договору. Про які «роботи» та який «акт» йде мова в п. 4.2.3 Договору з його умов не зрозуміло. По-друге, пункти 4.2.3 та 8.1. Договору містять незрозумілі та двозначні положення. В п. 4.2.3 передбачається передування моменту здачі-приймання якихось робіт моменту того, що ці роботи стануть такими, що прийняті. Натомість в п. 8.1. Договору позивача як споживача обмежено в отримані результату Робіт, оскільки в якості передумови цього вказано про обов`язок позивача підписати документ, що підтверджує передачу їй результатів Робіт (акту здачі-приймання). З урахуванням вказаного, вважає, що положення пунктів 4.2.3 та 8.1. Договору є нечіткими та двозначними, а тому згідно ч. 8 ст. 18 Закону України «Про захист прав споживачів» мають тлумачиться на користь позивача як споживача.

Згідно ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Тобто, відповідач будучи підрядником та виконавцем роботи з розробки дизайн-проекту згідно Договору, був зобов`язаний виконати цю Роботу та передати позивачу як споживачу її результати, факт чого і має бути засвідчений актом здачі-приймання, а не навпаки, вказане також відповідачем виконано не було, як вказує остання. При цьому, якщо виходити з вказаного «Акту здачі-приймання виконаних робіт № 52», то за його змістом Роботи відповідачем виконані (але їх результат не наданий та не підтверджений) 14.10.2021, тобто з простроченням 50 календарних днів. З урахуванням того, що Роботи не передані позивачу, прострочення їх виконання, станом на момент складання позовної заяви, становить 72 дні, вказане прострочення є особливо істотним та не пояснюється жодними обставинами. Посилається на те, що за положеннями ч. 1 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачі» споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Якщо під час виконання робіт (надання послуг) стане очевидним, що їх не буде виконано з вини виконавця згідно з умовами договору, споживач має право призначити виконавцю відповідний строк для усунення недоліків, а в разі невиконання цієї вимоги у визначений строк - розірвати договір і вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення недоліків третій особі за рахунок виконавця (ч. 2 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачі»). Вказує, що позивачем кілька разів призначався строк для виконання відповідачем Робіт згідно Договору, що останнім не було виконано, доказом чого є переписка з питань виконання Договору. В ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачі» встановлено, що у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. Згідно Договору вартість Робіт становить 36 660,00 грн (п. 4.1. Договору). Таким чином, пеня, яка має сплачена відповідачем на користь позивача, становить 79 185,60 грн та розраховується наступним чином: 72 дні х 0,03 х 36 660,00 грн = 79 185,60 грн. Звертала увагу суду, що позивачем в якості реалізації наданого ч. 2 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» права, призначалися відповідачу строки на виконання Робіт, але вони так і не були виконані. Тому, позивач вимушена скористатися положеннями ч. 1 та ч. 2 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачі» та заявити відповідачу про розірвання Договору та повернення отриманого відповідачем авансу у сумі 18 330,00 грн, а також сплати пені у сумі 79 185,60 грн.

Вказує про те, що Договір, укладений відповідачем з позивачем як споживачем підпадає під визначення нечесної підприємницької практики.

Крім того, посилається на те, що внаслідок дій відповідача, позивачу завдано моральної шкоди, яка полягає у стражданнях у зв`язку з протиправним невиконанням відповідачем Робіт, що унеможливило проведення ремонту у квартирі позивача, створило незручності для сім`ї позивача, призвело до необхідності звернення до інших виконавців аналогічних робіт, тому позивач заявляє вимогу про стягнення з відповідача 30 000,00 грн моральної шкоди.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22.11.2021 відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 про розірвання договору та стягнення коштів, за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін, сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та визначено відповідні строки.

Копію вказаної ухвали, разом із копією позовної заяви з додатками відповідачем було отримано 17.12.2021, що підтверджується рекомендованим поштовим повідомленням про вручення поштового направлення.

30.12.2021 до суду від представника відповідача, Григоренка А.О. , надійшли відзив на позовну заяву та зустрічний позов по справі.

У поданому відзиві представник ФОП ОСОБА_4 - Григоренка А.О. заперечуючи проти позовних вимог, зазначає про те, що 07.07.2021 р. між сторонами укладено Договір № 52 на розробку дизайн-проекту по організації та оформленню приміщення (далі - Договір). Відповідно до п. 1.1. Договору Виконавець бере на себе зобов`язання по розробці дизайн-проекту квартири АДРЕСА_1 , а Замовник у відповідності до п. 5.7.1. зобов`язаний прийняти сплатити виконані роботи. У відповідності до п. 2.3. Договору термін виконання Робіт становить 50 календарних днів з дати узгодження Замовником Технічного Завдання (Додаток № 2) шляхом його підписання. Технічне завдання сторонами було узгоджено 04.08.2021. Також сторонами 04.08.2021 було узгоджено планувальне рішення з розміщенням меблів та зазначенням експлікації приміщення 3D-види. Відповідно до п. 7.2. Договору Замовник має право вносити зміни та коригування щодо розроблення дизайн-проекту. Згідно п. 7.4. Договору при внесенні необхідних коригувань Замовник гарантує використання чітких, зрозумілих та точних формулювань. З огляду на викладене, зауважив, що позивачем постійно вносились доповнення, коригування, побажання та рекомендації навіть уже після підписання технічного завдання. Навіть за таких умов, виконавець усіляко йшов на зустріч позивачу та враховувала усі зміни та доповнення, що призводило до збільшення терміну на реалізацію проекту. Підтвердженням даної позиції є листування між сторонами, що не заперечується позивачем, а тому даний доказ є належним та може бути прийнятий судом, як вказує останній. У відповідності до п. 8.1. Договору після підписання акту здачі-приймання Роботи Виконавець зобов`язується передати її Замовнику в роздрукованому вигляді формату А3 та в електронному вигляді формату PDF. Виконавцем виконано умови Договору: здійснено розробку дизайн-проекту квартири Замовника та направлено їй на поштову адресу акт здачі-приймання виконаних робіт № 52 від 14.10.2021 та рахунку № 45 від 14.10.2021 дизайн-проект квартири був готовий. Після виконання Замовником зобов`язань з оплати виконаних робіт Виконавець будь-яким зручним для Замовника способом готовий передати дизайн-проект квартири. Разом з тим, повідомив, шо на момент надсилання відповідачу акту здачі-приймання виконаних робіт № 52 від 14.10.2021 та рахунку № 45 від 14.10.2021 та надається суду та копія позивача у справі у вигляді, що унеможливлює його використання. Зауважив, що в процесі виконання дизайн-проекту квартири позивачу постійно надавались результати 3D-візуалізації приміщення, що на думку відповідача свідчить про те, вона бачила хід виконання робіт, отримувала його результати, разом з тим постійно вносила до дизайн-проекту зміни, уточнення та коригування.

У позовній заяві позивач посилається на несправедливі умови Договору, стверджує, що він є публічним, а вона нібито була позбавлена права вносити пропозиції щодо змін певних положень, які її не влаштовували на момент його укладення та відмовляється від його виконання, прийняття виконаних робіт за Договором та сплачувати грошові кошти за виконані роботи. На противагу зазначених у позові доводів позивача, відповідач зазначає проте, що виконавець враховував та виконував усі побажання та зауваження Замовника щодо виконання Договору. Такий строк виконання робіт, які виконувались при розробці дизайн-проекту з організації та оформлення приміщення зумовлений постійним узгодженням усіх доповнень, коригувань, побажань та рекомендацій Замовника. Замовник до підписання Договору не висловлювала жодних зауважень до його положень, після ознайомлення з ними і було підписано. Крім того, Договір не було підписано під примусом чи при несприятливих для Замовника, які могли б перешкоджати йому усвідомлювати зміст Договору. Відмова від виконання умов Договору Замовником є ухиленням від його виконання та сплати грошових коштів за Договором.

Крім того, заперечуючи проти позовних вимог вказує про те, що позивач у позовній заяві просить стягнути з відповідача пеню у розмірі 79 185,60 грн. у відповідності до ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», проте наголошує на тому, що питання відповідальності за порушення строків виконання Договору, врегульовано п. 6.3. Договору, у відповідності до положень якого, у разі порушення строків виконання робіт, передбачених цим Договором, з вини Виконавця, він сплачує Замовнику неустойку у розмірі 0,1 % від суми невиконаних робіт за кожен день прострочення, але не більше 30 % від цієї суми. Таким чином, враховуючи ту обставину, що питання відповідальності врегульовано між Сторонами Договором, а підстави для його розірвання відсутні, відсутні і підстави для стягнення з Відповідача пені у порядку, передбаченому ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів».

Посилався на те, що у відповідності до п. 4.2.3. Договору, якщо протягом 5 робочих днів після здачі-приймання робіт акт не буде підписаний Замовником або Виконавцеві не буде надано мотивовану відмову з переліком необхідних доробок, роботи вважаються прийнятими. З вказаного положення Договору випливає, що не підписання Замовником акту здачі-приймання робіт може мати місце виключно за умови надання ним мотивованої відмови з переліком необхідних доробок з подальшим доробок їх Виконавцем. Мотивованої відмови позивача від підписання акту здачі-приймання робіт з переліком необхідних доробок з подальшим доробок у строк, зазначений у п. 4.2.3. Договору не надано. Акт здачі-приймання робіт позивачем було отримано 21.10.2021, а в порушення вказаного у п. 4.2.3. Договору строку та з метою ухилення від виконання своїх зобов`язань за Договором 30.10.2021 надіслано відповідачу претензію про розірвання Договору та повернення внесеного авансу, що вбачається з веб-сайту АТ «Укрпошта». Таким чином, на момент надсилання відповідачу претензії про розірвання Договору та повернення сплаченого авансу роботи за Договором є такими, що вже були прийнятими Замовником. Враховуючи викладене, з огляду на те, що свої зобов`язання за Договором відповідачем виконано, роботи позивачем є прийнятими, а тому підстави для розірвання договору та повернення грошових коштів відповідачем позивачу відсутні.

Заперечуючи проти вимог щодо стягнення з відповідача моральної шкоди, останнім вказано про те, що позивач, користуючись своїм статусом особи, яка є споживачем у розумінні Закону України «Про захист прав споживачів», заявляє вимогу про стягнення моральної шкоди та лише констатує її наявність, зазначаючи її розмір, проте не надає жодних доказів на підтвердження взагалі завдання їй будь-якої моральної шкоди.

Вказав, що доводи відповідача не відповідають фактичним обставинам справи, є маніпулятивними, спрямованими на введення суду в оману, а тому позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню - відсутні підстави для розірвання Договору та повернення сплаченого авансу.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 11.01.2022 прийнято до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_3 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 про розірвання договору та стягнення коштів, зустрічну позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, об`єднано їх в одне провадження, визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні, сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та визначено відповідні строки.

Згідно із вимогами зустрічної позовної заяви ФОП ОСОБА_4 просить суд: стягнути з ОСОБА_3 на користь фізичної особи - підприємця ОСОБА_4 грошові кошти у розмірі у розмірі: 18 330,00 грн. (вісімнадцять тисяч триста тридцять гривень); стягнути з ОСОБА_3 на користь фізичної особи - підприємця ОСОБА_4 судові витрати, пов`язані з розглядом справи.

Вимоги зустрічного позову мотивовані тим, 07.07.2021 між сторонами укладено Договір. Відповідно до п. 1.1. Договору Виконавець бере на себе зобов`язання по розробці дизайн-проекту квартири АДРЕСА_1 , а Замовник у відповідності до п. 5.7.1. зобов`язаний прийняти сплатити виконані роботи. У відповідності до п. 2.3. Договору термін виконання Робіт становить 50 календарних днів з дати узгодження Замовником Технічного Завдання (Додаток № 2) шляхом його підписання. Технічне завдання сторонами було узгоджено 04.08.2021. Також сторонами 04.08.2021 було узгоджено планувальне рішення з розміщенням меблів та зазначенням експлікації приміщення 3D-види. Відповідно до п. 7.2. Договору Замовник має право вносити зміни та коригування щодо розроблення дизайн-проекту. Згідно п. 7.4. Договору при внесенні необхідних коригувань Замовник гарантує використання чітких, зрозумілих та точних формулювань. З огляду на викладене, зауважив, що позивачем постійно вносились доповнення, коригування, побажання та рекомендації, навіть уже після підписання технічного завдання, проте навіть за таких умов Виконавець усіляко ішов на зустріч позивачу та враховувала усі зміни та доповнення, що призводило до збільшення на реалізацію проекту. Підтвердженням даної позиції є листування між сторонами, що не заперечується позивачем, а тому даний є належним та може бути прийнятий судом. Також позивач надає разом з відзивом на позов додаток у вигляді хронології подій, що призвело до відкладення строків виконання робіт, з посиланням на листи сторін. У відповідності до п. 8.1. Договору після підписання акту здачі-приймання Роботи Виконавець зобов`язується передати її Замовнику в роздрукованому вигляді формату А3 та в електронному вигляді формату PDF. Виконавцем виконано умови Договору: здійснено розробку дизайн-проекту квартири Замовника та направлено їй на поштову адресу акт здачі-приймання виконаних робіт № 52 від 14.10.2021 та рахунку № 45 від 14.10.2021 дизайн-проект квартири був готовий. Після виконання Замовником зобов`язань з оплати виконаних робіт Виконавець будь-яким зручним для Замовника способом готовий передати дизайн-проект квартири. Разом з тим, повідомив, шо на момент надсилання відповідачу акту здачі-приймання виконаних робіт № 52 від 14.10.2021 та рахунку № 45 від 14.10.2021 та надається суду та копія позивача у справі у вигляді, що унеможливлює його використання. Зауважив, що в процесі виконання дизайн-проекту квартири позивачу постійно надавались результати 3D-візуалізації приміщення, що свідчить про те, вона бачила хід виконання робіт, отримувала поточні його результати, разом з тим постійно вносила до дизайн-проекту зміни, уточнення та коригування. Враховуючи викладене, відповідач вказав, що виконавець враховував та виконував усі побажання та зауваження Замовника щодо виконання Договору; такий строк виконання робіт, які виконувались з при розробці дизайн-проекту з організації та оформлення приміщення зумовлене постійним узгодженням усіх доповнень, коригувань, побажань та рекомендацій Замовника; Замовник до підписання Договору не висловлювала жодних зауважень до його положень, після ознайомлення з ними і було підписано. Крім того, Договір не було підписано під примусом чи при несприятливих для Замовника, які могли б перешкоджати йому усвідомлювати зміст Договору; відмова від виконання умов Договору Замовником є ухиленням від його виконання та сплати грошових коштів за Договором. У відповідності до п. 4.2.3. Договору, якщо протягом 5 робочих днів після здачі-приймання робіт акт не буде підписаний Замовником або Виконавцеві не буде надано мотивовану відмову з переліком необхідних доробок, роботи вважаються прийнятими. З вказаного положення Договору випливає, що не підписання Замовником акту здачі-приймання робіт може мати місце виключно за умови надання ним мотивованої відмови з переліком необхідних доробок з подальшим доробок їх Виконавцем. Мотивованої відмови позивача від підписання акту здачі-приймання робіт з переліком необхідних доробок з подальшим доробок у строк, зазначений у п. 4.2.3. Договору не надано. Акт здачі-приймання робіт позивачем було отримано 21.10.2021, а в порушення вказаного у п. 4.2.3. Договору строку та з метою ухилення від виконання своїх зобов`язань за Договором 30.10.2021 надіслано відповідачу претензію про розірвання Договору та повернення внесеного авансу, що вбачається з веб-сайту АТ «Укрпошта». У відповідь на претензію позивач за зустрічним позовом повідомив, що роботи за Договором виконано у повному обсязі та можуть бут передані за умови підписання акту здачі-приймання робіт та здійснення оплати за надані послуги. Отже, позивачем за зустрічним позовом у повному обсязі виконано умови Договору, натомість відповідач за зустрічним позовом ухиляється від виконання своїх зобов`язань.

Крім того, ФОП ОСОБА_4 заявлено про орієнтовний попередній розмір судових витрат в розмірі 23 500 гривень.

08.02.2022 до суду від представника позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) ОСОБА_3 - адвоката Бардіної О.О., надійшов відзив з доказами на його обґрунтування, у якому остання просить відмовити у задоволенні зустрічного позову та задовольнити первісний позов. Заперечуючи проти задоволення зустрічного позову посилається на те, що в зустрічній позовній заяві підтверджено факт укладення ФОП ОСОБА_4 (в якості виконавця) та ОСОБА_3 (в якості замовника) Договору. Згідно п. 1.1. Договору позивач за зустрічним позовом як виконавець прийняв на себе зобов`язання по розробці дизайн-проекту по оформленню квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 111,5 кв. м. В зустрічній позовній заяві вказується недостовірна дата узгодження технічного завдання до Договору - 04.08.2021, втім як зазначає представник відповідача за зустрічним позовом, технічне завдання було узгоджено 07.07.2021 - саме ця дата вказана на ньому, примірник якого наявний у відповідача за зустрічним позовом і копія якого долучена до позовної заяви. Копія технічного завдання, долучена до зустрічного позову, візуально відрізняється від примірника відповідача за зустрічним позовом, а саме дата 04.08.2021 дописана від руки біля підпису виконавця - ФОП ОСОБА_4 , на примірнику позивача за зустрічним позовом. Але, дата 04.08.2021 відсутня на примірнику відповідача за зустрічним позовом, отже, твердження позивача за зустрічним позовом про підписання технічного завдання 04.08.2021 спростовується доказам відповідача за зустрічним позовом - примірником технічного завдання відповідача за зустрічним позовом. Більше того, планувальне рішення від 04.08.2021 не могло бути виконано одночасно з підготовкою технічного завдання, оскільки його виконання займає достатній проміжок часу. В п. 2.3. Договору вказано, що термін виконання Робіт становить 50 календарних днів з дати узгодження замовником Технічного Завдання (Додаток № 2) шляхом його підписання. Як було вказано, технічне завдання було підписано 07.07.2021, таким чином, позивач за зустрічним позовом був зобов`язаний розробити дизайн-проект по організації та оформленню приміщення 26.08.2021, але не виконав його до цього часу. Отже, позивач за зустрічним позовом отримавши передоплату та маючи всі необхідні дані приступив до виконання Робіт, що підтверджується перепискою з приводу виконання Договору між відповідачем за зустрічним позовом та особою, залученою позивачем за зустрічним позовом. Не дивлячись на вказане, позивач за зустрічним позовом, так і не виконав передбачений Договором дизайн-проект, без жодних на те обґрунтувань.

Позивач за зустрічним позовом вказує недостовірну інформацію, що відповідач за зустрічним позове вносив доповнення, коригування, побажання та рекомендації після підписання технічного завдання. Мотивуючи вказане недостовірне твердження позивач за зустрічним позовом посилається на листування між позивачем за зустрічним позовом та відповідачем за зустрічним позовом. Але, в даному випадку варто звернути увагу на те, що листування між позивачем за зустрічним позовом та відповідачем за зустрічним позовом по суті не мало місця, позивачем за первісним позовом до позовної заяви та позивачем за зустрічним позовом до зустрічної позовної заяви долучене роздруківки переписки між відповідачем за зустрічним позовом та залученою позивачем за зустрічним позовом особою. Крім того, переписка між відповідачем за зустрічним позовом та залученою позивачем за зустрічним позовом особою свідчить, що відповідачем за зустрічним позовом багаторазово виправлялися помилки та суттєві прорахунки позивача за зустрічним позовом у виконуваній Роботі, що буде обґрунтовано далі. Звертала увагу суду, що примірник переписки між відповідачем за зустрічним позовом та залученою позивачем за зустрічним позовом особою, долучений до копії зустрічної позовної, отриманої відповідачем за зустрічним позовом, є неякісним, а зображення зменшені настільки, що встановити зміст тексту, що на них має міститися, є неможливим. Аналогічно хронологія подій, оформлена у вигляді додатку до копії зустрічної позовної, містить настільки зменшені зображення поганої якості, що встановити їх зміст не видається можливим. При цьому зі змісту описової частини хронології подій відповідач за зустрічним позовом встановив, що позивач за зустрічним позовом повідомив суду недостовірну інформацію, зокрема, що здійснення відповідачем за первісним позовом змін. Маніпулюючи словами, позивач за зустрічним позовом вказує про надсилання відповідачу за зустрічним позовом акту здачі-приймання виконаних робіт № 52 від 14.10.2021 та рахунку № 45 від 14.10.2021, і між іншим зазначає логічно не пов`язане з іншими словами словосполучення «дизайн-проект квартири готовий». Абзац зустрічної позовної заяви щодо неможливості відповідачем за зустрічним позовом - використання дизайн-проекту, позбавлений логічного сенсу, а тому в разі уточнення позивачем за зустрічним позовом викладеного, відповідач за зустрічним позовом викладе свої міркування з цього приводу. При цьому, згідно Договору у позивача за зустрічним позовом є зобов`язання з передачі відповідачу за зустрічним позовом дизайн-проекту. Так згідно п. 5.1.1. виконавець зобов`язується у встановлений п. 2.3. Договору термін (50 календарних днів з дати узгодження замовником Технічного Завдання - 07.07.2021, тобто до 26.08.2021) виконати і передати відповідачу за зустрічним позовом дизайн-проект приміщення. Згідно п. 5.1.4 Договору позивач за зустрічним позовом зобов`язаний усувати недоробки і вносити доповнення після отримання від Замовника мотивованої письмової претензії щодо якості, повноти дизайн-проекту. Поміж іншим звертала увагу, що відповідачем за зустрічним позовом повністю дотримувалися вимоги п. 5.7.6. договору № 52 щодо прийняття рішень в ході обговорення виконання та коригування робіт протягом двох днів, більше того реагування відповідача за зустрічним позовом відбувалося майже одразу після отримання повідомлення від залученої позивачем за зустрічним позовом особою. Натомість залучена позивачем за зустрічним позовом особа багаторазово ігнорувала звернення відповідача за зустрічним позовом, невчасно відповідала, надавала неякісну інформацію та візуалізації приміщень з численними помилками та недоліками, які виправлялися тільки після звернення на них уваги відповідачем за зустрічним позовом. Звертала увагу, що згідно п. 7.1. Договору терміни початку та закінчення робіт можуть бути змінені за взаємною згодою сторін, що скріплюється додатковою угодою, але така угода не підписувалася позивачем за зустрічним позовом та відповідачем за зустрічним позовом. Ініціативи щодо підписання такої додаткової угоди позивач за зустрічним позовом не виявляв. Також звертала увагу, що п. 7.2 Договору закріплено право відповідача за зустрічним позовом вносити зміни та коригування щодо розроблення дизайн-проекту. Під час підготовки Технічного завдання кількість змін та коригувань не обмежена (п. 7.1.1. Договору). Під час розробки планувального рішення, а також розробки та узгодження 3D візуалізації - кількість коригувань та змін становить 2 (дві) на одне приміщення. Вказує, що Договір не містить жодної норми, що внесення та коригувань, так само як і вказівка замовником виконавцю на допущені останнім помилки, призводить до зміни терміну виконання дизайн-проекту. Термін виконання дизайн-проекту встановлений п. 2.3. Договору, а саме 50 календарних днів з дати узгодження замовником технічного завдання - 07.07.2021, тобто до 26.08.2021. Позивач за зустрічним позовом в зустрічній позовні заяві узагальнено зазначає, що відповідачу за зустрічним позовом «постійно надавалися 3D-візуалізації приміщення», а відповідач за зустрічним позовом «постійно вносила до «дизайн-проекту зміни, уточнення та коригування». В даному випадку звертала увагу, що згідно п. 3.1.3.1. Договору «3D -візуалізація - художній проект з усіма супутніми спотвореннями перспектив приміщень, масштабів приміщень і колірних відтінків». Крім того, згідно завдання на проектування, викладеного у Додатку № 1 до Договору, 3D-візуалізація великих приміщень (площею більше 4 кв.м) виконується у 2-5 ракурсах для одного приміщення, а для малих приміщень (площею менше 4 кв.м) -1-2 ракурси. Тобто, з огляду на наведене у п. 3.1.3.1. Договору визначення 3D-візуалізації та зміст завдання на проектування (Додаток № 1 до Договору), остання є єдиним цілісним документом, що має містити ракурси всіх приміщень в кількості, передбаченій у Завданні на проектування, з вказівкою масштабів та колірних відтінків. Таким чином, вказівка позивача за зустрічним позовом про постійне надання 3D-візуалізації позбавлено сенсу, позаяк надавати один цілісний документ постійно (тобто протягом певного достатньо тривалого проміжку часу) просто неможливо. Натомість надання позивачем за зустрічним позовом зображень окремих приміщень не може вважатися наданням 3D-візуалізації з огляду на наведене визначення 3D-візуалізації, викладене у п. 3.1.3.1. Договору як єдиного документа з дизайн-проекту квартири. В цьому контексті звертала увагу на характер взаємодії особи, залученої позивачем за зустрічним позовом, за дії якої позивач за зустрічним позовом несе повну відповідальність згідно п. 6.5. Договору, та відповідача за зустрічним позовом. Наводячи пояснення у відповідній хронології, де вказувала представник відповідача за зустрічним позовом вказувала про внесені зауваження та побажання ОСОБА_3 під час взаємодії із позивачем зустрічним позовом, зазначила, що твердження позивача за зустрічним позовом про врахування і виконання побажань та зауважень замовника не відповідають дійсності.

Вказівка, що строк виконання робіт зумовлений постійним узгодженням усіх доповнень, корегувань, побажань та рекомендацій Замовника не відповідає узгодженим в Договорі строку виконання дизайн- проекту та порядку зміни термінів його виконання (п. 1.3. та 7.1. Договору). Відсутність зауважень замовника до змісту договору до його підписання не звільняє позивача за зустрічним позовом від обов`язків, передбачених Закону України «Про захист прав споживачів». Вимога про розірвання Договору зумовлена простроченням на 72 дні станом на день звернення з первісним позовом виконання дизайн-проекту відповідачем за первісним позовом та неякісним виконанням відповідачем за первісним позовом прийнятих на себе зобов`язань. При цьому відповідач за зустрічним позовом через прострочення позивача за зустрічним позовом була вимушена виконувати оздоблення та облаштування квартири без готового дизайн-проекту, який був при цьому оплачений згідно Договору, як вказує остання. Крім того, внаслідок порушення позивачем за зустрічним позовом прав відповідача за зустрічним позовом, останньою було витрачено значну кількість часу, а також відповідачу за зустрічним позовом було завдано моральної шкоди, про що детально описано в позовній заяві.

У відповідь на акт здачі-приймання робіт № 52, складений 14.10.2021, відповідач за зустрічним позовом надав вмотивовану претензію від 27.10.2021, надіслану позивачу за зустрічним позовом 28.10.2021. В претензії від 27.10.2021 було докладно викладено мотиви та аргументи, які відображають невідповідність дій позивача за зустрічним позовом законодавству та Договору, а також невідповідність самого Договору вимогам Закону України «Про захист прав споживачів».

Крім того, заперечуючи проти позовним вимог представник відповідача за зустрічним позовом вказувала про те, що позивач за зустрічним позовом, зловживаючи своїм положенням, включив в Договір несправедливі умови, які створили істотний дисбаланс договірних прав та обов`язків на шкоду позивачу за зустрічним позовом як споживачу. Більше того, зловживаючи власним положенням позивач за зустрічним позовом включив в Договір нечіткі та двозначні положення, які також ставлять відповідача за зустрічним позовом як споживача в явно несправедливі умови.

Вказували про незрозумілість умов та термінів, а також двозначність термінів зазначених у договорі.

Зауважували, що на виконання ч. 8 ст. 18 Закону України «Про захист прав споживачів» позивач за зустрічним позовом був зобов`язаний надати відповідачу за зустрічним позовом готовий дизайн-проект як єдиний цілісний документ, що має містити ракурси всіх приміщень в кількості, передбаченій у Завданні на проектування, з вказівкою масштабів та колірних відтінків і після отримання готового дизайн-проекту, тобто по-суті передачі замовнику результатів Робіт, відповідач за зустрічним позовом міг би надати перелік необхідних доробок, в іншому випадку не зрозуміло яким чином відповідач за зустрічним позовом могла б надати перелік необхідних доробок не маючи перед очима дизайн-проект, який необхідно доробляти. Отже, позивач за зустрічним позовом був зобов`язаний виконати п. 5.1.1. Договору - у встановлений договором термін (до 26.08.2021) виконати та передати відповідачу за зустрічним позовом - дизайн-проект приміщення.

Зазначили, що згідно ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Тобто, позивач за зустрічним позовом, будучі підрядником та виконавцем роботи з розробки дизайн-проекту згідно Договору зобов`язаний виконати цю Роботу та передати відповідачу за зустрічним позовом як споживачу її результати, факт чого і має бути засвідчений актом здачі-приймання, а не навпаки.

Вказане позивачем за зустрічним позовом виконано не було, як зазначає представник відповідача за зустрічним позовом. Крім того, остання зазначила, що відповідачем за зустрічним позовом кілька разів призначався строк для виконання відповідачем Робіт згідно Договору, що останнім не було виконано. Також звертала увагу, що дизайн-проект, копія якого долучена до зустрічного позову відповідачу за зустрічним позовом ніколи не надавалася.

Представник відповідача за зустрічним позовом зауважувала, що Договір, укладений позивачем за зустрічним позовом з відповідачем за зустрічним позовом як споживачем підпадає під визначення нечесної підприємницької практики.

Поміж іншого висловили заперечення з приводу розрахунку судових витрат. Вказали, що у зустрічній позовній заяві вказано на підготовку заяв/клопотань, підготовку заперечень на заяви/клопотання, при цьому не вказано, які заяви/клопотання маються на увазі, а також чому такий значний проміжок часу потребує на їх підготовку, так само не обґрунтовано 3 години представництва в суді, отже такі витрат необґрунтованими.

15.02.2022 до суду від представника відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) ФОП ОСОБА_4 - адвоката Григоренка А.О., надійшла заява про подання доказів витрат на професійну правничу допомогу протягом п`яти днів з дня винесення рішення у справі № 755/19185/21.

Цього ж дня від відповідача за первісним (позивача за зустрічним позовом) ФОП ОСОБА_4 до суду надійшла відповідь на відзив на зустрічний позов з доказами на її обґрунтування, у якій останній зазначив, що представник відповідача за зустрічним позовом стверджує, що у зустрічній позовній заяві вказується недостовірна дата узгодження технічного завдання - 04.08.2021 та заявляє, що його було узгоджено 07.07.2021, втім Договір сторонами було підписано 07.07.2021, а тому технічне завдання суто фізично не могло бути узгодженим у день підписання договору. Зауважив, що відповідач за зустрічним позовом принесла заповнене власноруч технічне завдання в офіс разом із чоловіком 04.08.2021. Частину завдання, яке вказано в технічному завданні позивач за зустрічним позовом попередньо отримав у процесі спілкування із нею, та на основі цих даних було підготовлено планувальне рішення, яке узгоджено від 04.08.2021. Таким чином, з аналізу положень Договору випливає, що технічне завдання, а також, зважаючи на характер предмету Договору, в принципі не могло бути узгоджене 07.07.2021, при першій зустрічі сторін та при підписанні Договору, а було узгоджено 04.08.2021. Дана обставина підтверджується копією планувального рішення (додаток № 3 до Договору), у якому зазначено, що планувальне рішення було узгоджено 04.08.2021, у якому наявні підписи сторін, що свідчить про обізнаність відповідача за зустрічним позовом з датою узгодження технічного завдання, коли і було узгоджено планувальне рішення з розміщенням меблів та зазначенням експлікації приміщення 3D-види.

Щодо твердження відповідача за зустрічним позовом про невиконання позивачем за зустрічним позовом робіт за договором та зазначення недостовірних відомостей частині зазначення вказав, що такі твердження позивача за зустрічним позовом не є необґрунтованими, зокрема, підтверджується листуванням сторін, у тому числі, на яке посилається відповідач за зустрічним позовом. Також не відповідає дійсності і твердження відповідача за зустрічним позовом, що позивачем за зустрічним позовом було допущено помилки в проектуванні, зокрема, це та інші твердження відповідача за зустрічним позовом спростовується листуванням між сторонами. Позивачем за зустрічним позовом доведено ті обставини на, які він посилається, на підставі поданих доказів, зокрема, факт належного виконання позивачем за зустрічним позовом умов Договору, та ухиляння відповідача за зустрічним позовом від своїх зобов`язань за Договором.

Щодо твердження відповідача за зустрічним позовом про несправедливі умови Договору останній зазначив, що у відповідності до цитованих норм законодавства та умов Договору, виконавець враховував та виконував усі побажання та зауваження Замовника щодо виконання Договору, а такий строк виконання робіт, які виконувались при розробці дизайн-проекту з організації та оформлення приміщення зумовлений постійним узгодженням усіх доповнень, коригувань, побажань та рекомендацій Замовника. Замовник до підписання Договору не висловлювала жодних зауважень до його положень, після ознайомлення з ними і було підписано. Крім того, Договір не було підписано під примусом чи при несприятливих для Замовника, які могли б перешкоджати йому усвідомлювати зміст Договору. Відмова від виконання умов Договору Замовником є ухиленням від його виконання та сплати грошових коштів за Договором.

Щодо порушення відповідачем за зустрічним позовом умов Договору вказав, що у відповідності до п. 4.2.3. Договору, якщо протягом 5 робочих днів після здачі-приймання робіт акт не буде підписаний Замовником або Виконавцеві не буде надано мотивовану відмову з переліком необхідних доробок, роботи вважаються прийнятими. З вказаного положення Договору випливає, що не підписання Замовником акту здачі-приймання робіт може мати місце виключно за умови надання ним мотивованої відмови з переліком необхідних доробок з подальшим доробок їх Виконавцем. Мотивованої відмови позивача від підписання акту здачі-приймання робіт з переліком необхідних доробок з подальшим доробок у строк, зазначений у п. 4.2.3. Договору не надано. Акт здачі-приймання робіт позивачем було отримано 21.10.2021, а в порушення вказаного у п. 4.2.3. Договору строку та з метою ухилення від виконання своїх зобов`язань за Договором 30.10.2021 надіслано відповідачу претензію про розірвання Договору та повернення внесеного авансу. Таким чином, на момент надсилання відповідачу претензії про розірвання Договору та повернення сплаченого авансу, роботи за Договором є такими, що вже були прийнятими Замовником.

Враховуючи викладене, з огляду на те, що свої зобов`язання за Договором позивачем за зустрічним позовом виконано у повному обсязі, роботи відповідачем за зустрічним позовом є прийнятими, а тому, як вважає останній, підстави для розірвання договору та повернення грошових коштів відповідачу за зустрічним позовом відсутні.

Разом з тим, зобов`язання відповідачем за зустрічним позовом за Договором перед позивачем за зустрічним позовом не виконано, у зв`язку з чим, як вважає останній, на його користь підлягають стягненню грошові кошти у розмірі: 18 330,00 грн. (вісімнадцять тисяч триста тридцять гривень).

01.04.2022, 30.06.2022, 16.09.2022, 01.12.2022 засобами електронної пошти до суду надійшла заява представника відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) ФОП ОСОБА_4 - адвоката Григоренка А.О., про розгляд справи без участі позивача та його представника, у якій останній зазначає, що за наявності процесуальних підстав вважає за можливе закрити підготовче провадження у справі та призначити розгляд справи по суті.

30.06.2022 засобами електронної пошти до суду надійшло клопотання представника позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) ОСОБА_3 - адвоката Бардіної О.О., у якому остання просить суд відкласти судове засідання, через неможливість прибуття у судове засідання, з огляду на перебування закордоном через воєнні дії на території України.

16.09.2022 до суду від представника позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) ОСОБА_3 - адвоката Бардіної О.О., надійшло клопотання про відкладення судового засідання.

Інших заяв по суті справи від учасників справи не надійшло.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 01.12.2022 закрито підготовче провадження по справі та призначено її до розгляду по суті.

У судовому засіданні представник позивача (відповідача за зустрічним позовом) ОСОБА_3 - Бардіна О.О. підтримала заявлений позов, з підстав викладених у ньому та відзиву на зустрічну позовну заяву. Вказала, що позивач за первісним позовом є споживачем послуг, оскільки замовила такі послуги, однак не отримала їх. Усю інформацію, яка була необхідна ОСОБА_3 надала відповідачу (позивачу за зустрічним позовом), однак на сьогодні роботи не виконані. Позивач неодноразово виправляла недоліки, які були допущені відповідачем. Відповідач виклав у договорі пункти, які ввели в оману споживача. Зазначили, що визнають наявне у справі листування.

Представник відповідача (позивача за зустрічним позовом) ФОП ОСОБА_4 - Григоренко А.О. у судовому засіданні проти первісного позову заперечив, просив у його задоволенні відмовити, втім зустрічний позов, з підстав викладених у ньому підтримав. Вказав, що між сторонами було погоджене технічне завдання, однак позивач за первісним позовом постійно вносила зміни до замовлення, його коригувала, додавала побажання. За вказаних умов, строк визначений в договорі затягувався, не з вини позивача за зустрічним позовом. Згідно умов договору, протягом 5 днів після отримання замовлення проводиться оплата, якщо не було зауважень. Зазначив, що твердження позивача за первісним позовом про неякісно надані послуги, є її суб`єктивним судженням, будь-яких доказів, що роботи виконані не якісно не надано. На кожному етапі виконання робіт, позивач за первісним позовом, брала в них участь, відповідно бачила результат. Зазначив, що робота виконана у повному обсязі, однак позивач за первісним позовом з метою уникнення оплати заявила про те, робота виконана неякісно. В частині розірвання договору заперечив, а в частині стягнення моральної шкоди зауважив про те, що позовні вимоги не обґрунтовані належним чином та не підтверджені жодними доказами. Щодо зустрічного позову вказав, що послуги були надані та виконані і згідно договору є такими, що прийняті. Зазначив, що листування підтверджує внесення змін в технічні умови. Переписка надана як позивачам, так і відповідачем та визнається сторонами.

Суд, вислухавши позицію представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, приходить наступного.

Як убачається з матеріалів справи, 07.07.2021 між ОСОБА_3 , замовник, та ФОП ОСОБА_4 , виконавець, було укладено Договір № 52 на розробку дизайн-проекту по організації та оформленню приміщення, за умовами якого виконавець приймає на себе зобов`язання по розробці дизайн-проекту по оформленню квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 111,5 кв.м. (далі - Договір) (т. 1 а.с. 7-8).

Згідно п. 1.2., 1.3. Договору, види робіт, їх об`єм та зміст, що є предметом цього договору, визначені в Додатках №1 та №2 до цього договору, які є невід`ємною його частиною. Роботи, не враховані в Додатках №1 та №2 до цього договору, при виконанні яких виникне необхідність, виконуються на підставі додаткових угод.

Розділом 2 Договору погоджені терміни виконання робіт. Так, згідно п. 2.1., 2.3., Виконавець приступає до виконання Робіт з моменту (дати) підписання договору і надання Виконавцю вихідних даних, передбачених п. 5.7.1 цього договору. Термін виконання Робіт становить 50 календарних днів з дати узгодження Замовником Технічного Завдання ( Додаток № 2), шляхом його підписання.

Розділом 3 Договору сторонами погоджено Етапи та порядок проведення робіт. Відповідно до положень цього розділу, Роботи за цим договором здійснюються поетапно по черзі: етап № 1- розробка та подальше узгодження Технічного завдання (далі -ТЗ), додаток № 2. ТЗ - це документ в якому фіксуються всі побажання замовника, створюється загальна концепція та стилістика, визначаються кольорові рішення та матеріали. При заповненні технічного завдання, замовник повинен максимально ретельно висловити всі бажані складові елементи інтер`єру. Заповнення ТЗ здійснюється письмово, згідно Додатку №2, після зустрічей замовника і виконавця, де виконавець римує інформацію щодо всіх побажань замовника. Термін розробки ТЗ є необмеженим і вважається узгодженим після його підписання. Цей термін впливає на термін виконання робіт за цим договором п.2.3. Етап №2 - розробка планувального рішення з розміщенням меблів та обладнання. На вибір замовнику надається два - три варіанти планувальних рішень, замовник розглядає їх, при необхідності здійснює коригування, попередньо узгодивши їх із виконавцем, узгоджує один варіант, який його повністю задовольняє (Додаток №2). Планувальне рішення з розміщенням меблів та обладнання стає підставою для подальшої розробки всіх розділів дизайн-проекту. Етап №3 - розробка та узгодження 3D візуалізації. При створенні 3D візуалізації виконавець використовує узагальнений образ меблів, декору та інших елементів проекту, зовнішній вигляд яких може в реальному житті відрізняться від цих елементів. 3D візуалізація і вид реалізованого проекту візуально не автентичні. 3D візуалізація - художній проект з усіма супутніми спотворенням перспектив приміщень, масштабів приміщень і колірних відтінків.

Згідно положень п. 4.2. Договору, оплата за договором здійснюється в наступному порядку: Замовник в день підписання цього договору виплачує Виконавцю Аванс у розмірі 50 % від суми, вказаної в п. 4.1. Остаточний розрахунок за виконані Роботи здійснюється Замовником не пізніше однієї доби після повного їх завершення та підписання обома сторонами акту здачі-приймання. Якщо протягом 5 робочих днів після здачі-приймання робіт акт не буде підписаний Замовником або Виконавцеві 7 де буде надано мотивовану відмову з переліком необхідних доробок, роботи вважаються прийнятими.

За положень п. 5.1.1., 5.1.2., 5.1.3., 5.1.4. Договору, виконавець зобов`язується: у встановлений договір термін п. 2.3 виконати і передати Замовнику дизайн-проект приміщення; інформувати Замовника за його запитом про стан справ по виконанню цього договору; не вносити без попереднього узгодження в письмовій формі з Замовником зміни, які впливають на вартість і терміни виконання робіт; усувати недоробки і вносити доповнення після отримання від Замовника мотивованої письмової претензії щодо якості, повноти дизайн проекту, що розробляється Виконавцем, або невідповідності його умовам цього договору. Претензія може бути надіслана листом або електронною поштою.

Відповідно до змісту п. 5.2. Договору, Виконавець має право залучити третіх осіб до робіт по виконанню своїх зобов`язань за цим договором.

Згідно положень п. 5.7. Договору Замовник зобов`язується, зокрема, але не виключно: замовник зобов`язується прийняти та сплатити виконані роботи; сприяти Виконавцю у виконанні робіт в обсязі та на умовах, передбачених цим договором; своєчасно приймати і оплачувати роботи, що виконуються Виконавцем відповідно до цього договору. забезпечити прийняття рішень в ході обговорення виконання та коригування робіт протягом двох днів після отримання від Виконавця пропозицій для розгляду. У разі якщо Замовник не приймає рішень у встановлений термін, то термін виконання робіт за цим договором продовжується па термін затримки прийняття рішення Замовником.

За умов п. 6.3., 6.4. Договору, у разі порушення строків виконання робіт, передбачених цим Договором, з вини Виконавця, він сплачує Замовник, неустойку в розмірі 0.1% від суми невиконаних робіт за кожен день прострочення, але не більше 30% цієї суми. У випадку несвоєчасної оплати Замовником послуг Виконавця, Замовник сплачує пеню в розмірі 0,1% від суми, що підлягає виплаті, за кожний прострочений день, але не більше 10% цієї суми.

Розділом 7 Договору сторонами погоджено умови внесення коригувань та змін умов реалізації роботи, згідно з умовами якого: терміни початку і закінчення робіт можуть бути змінені за взаємною згодою сторін, що скріплюється додатковою угодою, яка стає з моменту його підписання невід`ємною частиною цього договору. Замовник має право вносити зміни та коригування щодо розроблення дизайн-проекту, їх кількість залежить від етапів роботи, прописаних в Розділі 3 цього договору, а саме: етап №1 - термін виконання ТЗ не є обмеженим, Замовник має право коригувати ТЗ до моменту, поки ТЗ повністю не задовільнить Замовника. Цей термін впливає на термін виконання робіт за цим договором п 2.3, етап №2 - максимальна кількість коригувань та змін для планувальних рішень - дві на одне приміщення, етап №3 - максимальна кількість коригувань та змін для 3D візуалізації - дві на одне приміщення. Подальші коригування та зміни відповідно до кожного з етапів, виконується на підставі додаткових угод. При внесенні необхідних коригувань Замовник гарантує використання чітких, зрозумілих та точних формулювань. Виконавець несе за собою право не приймати коригування, які внесені незрозуміло та розмито, наприклад: зробіть красивіші, додайте емоцій, створіть більш стильно, тощо. Виконавець несе за собою право не приймати коригування і зміни, які суперечать загальній концепції і стилістиці, зазначених в затвердженому ТЗ і затвердженому планувальному рішенні. Внесення коригувань і змін здійснюється за допомогою електронної пошти та адреси, зазначені в реквізитах.

Згідно п.8.1. Договору, після підписання акту здачі-приймання Роботи Виконавець зобов`язується передати її замовнику в роздрукованому вигляді формату АЗ та електронному вигляді формату PDF.

Згідно п. 10.7. Договору, до цього Договору додається і є його невід`ємною частиною: Додаток №1 та Додаток №2.

07.07.2021 сторонами було погоджено завдання на проектування, що є Додатком № 1 до Договору № 52, за яким було погоджено зміст робіт, які виконуються при розробці дизайн проекту з організації та оформлення приміщення (т. 1 а.с. 141).

Відповідно до Додатку № 2 до Договору від 07.07.2021 сторонами було розроблено та узгоджено технічне завдання (т. 1 а.с. 142-153).

04.08.2021 сторонами було погоджено планувальне рішення квартири в ЖК River Stone, що є Додатком № 3 до Договору № 52 від 07.07.2021 (т. 1 а.с. 154).

14.10.2021 ФОП ОСОБА_4 складено акт здачі-приймання виконаних робіт №52 до Договору № 52 від 07.07.2021 (т. 1 а.с. 186).

27.10.2021 ОСОБА_3 складено на ім`я ФОП ОСОБА_4 претензію, у якій просила повернути аванс та повідомила про розірвання договору (т.1 а.с.28-29).

08.11.2021 ФОП ОСОБА_4 складено відповідь на претензію ОСОБА_3 від 27.10.2021 (т.1 а.с.121-122).

Положеннями ч. 1 ст. 626, ч. 1 ст. 628 Цивільного кодексу України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно з ч.1 ст. 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

За приписами ч.1 ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ч. 1 ст. 526 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч.1 ст. 527 Цивільного кодексу України боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту.

У відповідності до ч.1 ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Як передбачено ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Положеннями ст. 612 Цивільного кодексу України встановлено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Якщо внаслідок прострочення боржника виконання зобов`язання втратило інтерес для кредитора, він може відмовитися від прийняття виконання і вимагати відшкодування збитків. Прострочення боржника не настає, якщо зобов`язання не може бути виконане внаслідок прострочення кредитора.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 614 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Положеннями ст. 611 Цивільного кодексу України визначено правові наслідки порушення зобов`язання. Так, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.

Відповідно до статі 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Частина третя статті 653 ЦК України зазначає, що договір може бути розірвано або за домовленістю сторін, або на вимогу однієї з сторін за рішенням суду.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно із ч. 2 ст. 849 Цивільного кодексу України, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Як встановлено судом під час розгляду даної цивільної справи, спірні правовідносини між сторонами виникли на підставі укладеного між ними договору, а саме: договору № 52 на розробку дизайн-проекту по організації та оформленню приміщення. Позивач мотивує позовні вимоги тим, що у погоджений сторонами у договорі строк виконавець свої зобов`язання за договором не виконав, що як вважає позивач, є підставою для розірвання договору між сторонами.

В Договорі сторони погодили, що термін виконання Робіт становить 50 календарних днів з дати узгодження Замовником Технічного Завдання (Додаток №2), шляхом його підписання (п. 2.3 Договору).

Так, за частиною другою статті 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Зміна умов договору (чи його розірвання) в судовому порядку з причин істотного порушення договору є правовим наслідком порушення зобов`язання іншою стороною договору у відповідності до пункту 2 частини першої статті 611 ЦК України, тобто, способом реагування та захисту права від порушення договору, яке вже відбулося.

Оцінка порушення договору як істотного здійснюється судом відповідно до критеріїв, установлених зазначеною нормою. Вирішуючи питання про оцінку істотності порушення стороною договору, суди повинні з`ясувати не лише наявність істотного порушення договору, але й наявність шкоди, завданої цим порушенням другій стороні, яка може бути виражена у виді реальних збитків та (або) упущеної вигоди, її розмір, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору, а також установити, чи є справді істотною різниця між тим, на що мала право розраховувати сторона, укладаючи договір, і тим, що в дійсності вона змогла отримати.

Іншими підставами для зміни або розірвання договору в судовому порядку (крім істотного його порушення) відповідно до частини другої статті 651 ЦК України є випадки, встановлені законом або договором, і настання таких випадків зумовлює право сторони ініціювати в судовому порядку питання зміни чи припинення відповідних договірних правовідносин.

Підставами для виникнення юридичного спору про внесення змін у договір чи про його розірвання, який підлягає вирішенню судом є обставини, наведені у частині другій статті 651 ЦК України, і ці обставини виникають в силу прямо наведених у цій нормі фактів та подій, що зумовлюють правову невизначеність у суб`єктивних правах чи інтересах.

Право особи на звернення до суду для внесення змін у договір (чи його розірвання) у передбаченому законом випадку відповідає статті 16 ЦК України, способам, передбаченим нею (зміна чи припинення правовідношення).

Відповідна правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 05.08.2021 у справі № 910/3948/19.

У постановах від 24.10.2019 у справі № 905/799/18, від 18.09.2019 у справі № 916/1921/18, від 28.05.2019 у справі № 910/9234/18, від 13.02.2018 у справі № 925/1074/17, від 16.10.2018 у справі № 910/3568/18, від 17.04.2019 у справі № 910/6381/18, від 14.08.2019 у справі № 910/8819/18, від 18.08.2020 року у справі № 927/784/19 Верховний Суд зробив висновок про те, що оціночне поняття істотності порушення договору законодавець розкриває за допомогою іншого оціночного поняття - «значної міри» позбавлення сторони того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Це друге оціночне поняття значно звужує сферу огляду суду. Істотність порушення визначається виключно за об`єктивними обставинами, що склалися у сторони, яка вимагає розірвання договору. У такому випадку вина (як суб`єктивний чинник) сторони, що припустилася порушення договору, не має будь-якого значення і для оцінки порушення як істотного, і для виникнення права вимагати розірвання договору на підставі частини другої статті 651 ЦК України.

Іншим критерієм істотного порушення договору закон визнає розмір завданої порушенням шкоди, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору. При цьому йдеться не лише про грошовий вираз завданої шкоди, прямі збитки, а й випадки, коли потерпіла сторона не зможе використати результати договору. Вирішальне значення для застосування зазначеного положення закону має співвідношення шкоди з тим, що могла очікувати від виконання договору сторона.

Вирішуючи позовні вимоги у межах заявленого первісного позову суд виходить з такого. Як на підтвердження позовних вимог у межах первісного, так і на підтвердження вимог у межах зустрічного позову сторонами надано листування сторін у месенджері TELEGRAM (далі- листування), яке ними визнається, та на яке сторони посилаються, як на доказ у розумінні положень ст. 77-80 ЦПК України. З наданого сторонами листування судом установлено, що сторони в процесі виконання підрядником умов договору спілкувалися, узгоджували питання щодо матеріалів для ремонту та оздоблення квартири, вибору меблів тощо та інших необхідних деталей, що є необхідними для виконання дизайн-проекту, що є предметом укладеного між сторонами договору. З листування також вбачається, що позивач надавала відповідні уточнення, проводила коригування та вносила виправлення, при цьому основні побажання замовника були визначені нею у технічному завданні. Внаслідок неодноразових корегувань та правок, внесення змін та розмірів, позивач була незадоволена терміном виконання, втім фактично останньою постійно вносилися відповідні правки та уточнення, змінювалися розміри меблів, сантехнічного обладнання, їх розміщення у відповідних кімнатах, розміщення кімнат дитячих, та інші деталі, що унеможливлювали виконання робіт у погоджений сторонами строк.

Крім того, сторонами було погоджено умови Договору та погоджено у розділі 7 даного Договору умови внесення коригувань та змін умов реалізації роботи, з огляду на які, ОСОБА_3 була обмежена на конкретних етапах у внесенні змін, втім відповідачем правки та зауваження були взяті до уваги та вносилися зміни до дизайн-проекту. Вказане свідчить, що відповідач за первісним позовом умови договору виконував у повному обсязі, з урахування відповідних зауважень та правок позивача за первісним позовом. При цьому, правки, коригування та уточнення ОСОБА_3 під час виконання умов договору, унеможливили виконання договору у строк, погоджений сторонами у Договорі.

Фактично, з урахуванням викладеного, вимоги позивача за первісним позовом зводяться до того, що дизайн-проект був виготовлений не в строк погоджений сторонами в Договорі, в той же час, остання фактично на кожному етапі вносила правки та коригування, що суперечить, зокрема умовам, погоджених сторонами у розділі 7 Договору, що фактично і вплинуло на терміни виконання робіт за укладеним Договором. При цьому, виконавцем умови договору були виконані, дизайн-проект розроблений, втім замовник відмовилась приймати роботу за договором та відповідно провести остаточні розрахунки, обґрунтовуючи затягуванням термінів виконання робіт за договором та невиконання інших умов договору, з огляду на що направила претензію від 27.10.2021 на адресу ФОП ОСОБА_4 , не виконавши вимоги, передбачені п. 4.2.3 Договору. При цьому суд звертає увагу, що жодних претензій щодо якості робіт, недоліків у роботі, у претензії не висловлено.

Зважаючи на викладене, у розрізі спірних правовідносин, суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні позову ОСОБА_3 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 про розірвання договору та стягнення коштів, з огляду на те, що позивачем у належний спосіб, належними та достовірними доказами не доведено наявність істотних порушень виконавцем умов укладеного договору, що свідчить про необґрунтованість заявленого позову.

Крім того, не заслуговують на увагу посилання позивача за первісним позовом про несправедливі умови договору, оскільки остання погодила усі істотні умови договору, підписавши його, що свідчить про прийняття нею умов договору, за відсутності будь-яких зауважень. Крім того, виявляючи будь-які несправедливі умови договору у процесі виконання робіт за договором, остання не була позбавлена можливості звернутися із відповідними зауваженнями до іншої сторони для їх усунення, що передбачено п. 10.4. Договору.

Крім того, як на підставу для розірвання договору позивач за первісним позовом, з-поміж іншого, посилається на те, що відповідач здійснює нечесну підприємницьку практику у розумінні п. 2 ч.1 ст. 19 Закону України «Про захист прав споживачів» .

Відповідно до ч.2 ст. 19 Закону України «Про захист прав споживачів», підприємницька практика вважається такою, що вводить в оману, якщо вона спонукає або може спонукати споживача дати згоду на здійснення правочину, на який в іншому випадку він не погодився б, шляхом надання йому неправдивої чи неповної інформації або ненадання інформації про: 1) основні характеристики продукції, такі як: її наявність, переваги, небезпека, склад, методи використання, метод і дата виготовлення або надання, поставка, кількість, специфікація, географічне або інше походження, очікувані результати споживання чи результати та основні характеристики тестів або перевірок товару; 2) гарантійний строк та гарантійне обслуговування продукції; 3) будь-які застереження щодо прямої чи опосередкованої підтримки виробником продавця або продукції; 4) спосіб продажу, ціну або спосіб розрахунку ціни, наявність знижок або інших цінових переваг; 5) умови оплати, доставки, виконання договору купівлі-продажу; 6) потреби у послугах, заміні складових чи ремонті; 7) місце розташування і повну назву продавця, а в разі потреби - місце розташування і повну назву особи, від імені якої виступає продавець; 8) характер, атрибути та права продавця або його агента, зокрема інформації про його особу та активи, кваліфікацію, статус, наявність ліцензії, афілійованість та права інтелектуальної або промислової власності, його відзнаки та нагороди; 9) небезпеку, що загрожує споживачу у зв`язку з покупкою та/або використанням продукції; 10) права споживача, у тому числі право відмовитися від продукції (для відповідних видів товарів, робіт і послуг), право на заміну продукції або відшкодування збитків.

Підприємницька практика є такою, що вводить в оману, якщо під час пропонування продукції споживачу не надається або надається у нечіткий, незрозумілий або двозначний спосіб інформація, необхідна для здійснення свідомого вибору.

Підприємницька практика, яка істотно спотворює або може істотно спотворити економічну поведінку лише чітко визначеної (окремої) групи споживачів, особливо вразливих до такої діяльності через їх розумові або фізичні вади, вік чи довірливість, у разі якщо продавець мав об`єктивну можливість передбачити їх поведінку та особливості, має оцінюватися з точки зору середньостатистичного представника такої групи, а також з урахуванням припущення, що, зважаючи на викладені обставини, можливість здійснити свідомий і компетентний вибір відсутня і споживач помиляється при вчиненні правочину щодо обставин, які мають істотне значення. Зазначені умови не стосуються законної рекламної діяльності, у тому числі створення заяв або виразів, які не можуть бути сприйняті буквально.

У своїй постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 758/10335/16-ц вказав, що нечесна підприємницька практика включає: 1) вчинення дій, що кваліфікуються законодавством як прояв недобросовісної конкуренції; 2) будь-яку діяльність (дії або бездіяльність), що вводить споживача в оману або є агресивною. Підприємницька практика є такою, що вводить в оману, якщо під час пропонування продукції споживачу не надається або надається у нечіткий, незрозумілий або двозначний спосіб інформація, необхідна для здійснення свідомого вибору.

За вказаних положень у розрізі спірних правовідносин суд доходить до висновку, що такі доводи позивача за первісним позовом є необґрунтованими, на підтвердження вказаного ОСОБА_3 не надано жодного належного, достовірного та достатнього доказу, що свідчив би про нечесну підприємницьку практику ФОП ОСОБА_4 під час укладення спірного Договору.

Задовольняючи вимоги зустрічного позову, суд виходив із наступного.

Положеннями ч. 1 ст. 626, ч. 1 ст. 628 ЦК України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Правова природа укладеного між сторонами Договору № 52 на розробку дизайн-проекту по організації та оформленню приміщення від 07.07.2021 відповідає загальним положенням про підряд.

Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Відповідно до ст. 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові.

Згідно зі ст. 858 ЦК України якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе.

Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Згідно з ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

За нормою ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Згідно зі ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Положеннями ст. 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно п. 4.2.2. Договору, остаточний розрахунок за виконані Роботи здійснюється Замовником не пізніше однієї доби після повного їх завершення та підписання обома сторонами акту здачі-приймання.

Крім того, у відповідності до п. 4.2.3. Договору, якщо протягом 5 робочих днів після здачі-приймання робіт акт не буде підписаний Замовником або Виконавцеві 7 де буде надано мотивовану відмову з переліком необхідних доробок, роботи вважаються прийнятими.

Мотивовану відмову з переліком необхідних доробок ОСОБА_3 не направила, що свідчить про прийняття останньою робіт за договором.

У відповідності до ч. 1, 2 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення.

Так, судом вирішуючи спірні правовідносини було встановлено, що виконавець за Договором виконав усі умови договору, розробивши дизайн-проект квартири, з урахуванням коригувань та правок, втім відповідач за зустрічним позовом відмовилась від виконання покладених на неї зобов`язань за договором щодо проведення остаточних розрахунків, посилаючись на прострочення терміну виконання робіт за договором, що спростовується матеріалами справи, за відсутності достатніх доказів на обґрунтування позовних вимог за первісним позовом, що є підставою для задоволення зустрічного позову та стягнення з ОСОБА_3 заборгованості за договором №52 від 07.07.2021 в розмірі 18 330 грн.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить висновку про відмову у задоволенні первісного позову ОСОБА_3 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 про розірвання договору та стягнення коштів та задоволення зустрічного позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

В порядку ст. 141 ЦПК України з ОСОБА_3 підлягають до стягненню на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 судові витрати пов`язані зі сплатою судового збору за подання зустрічного позову на суму 908 грн.

Відповідно до ч.8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

За вимог п.5 ч. 7 ст. 265 ЦПК України у разі необхідності в резолютивній частині також вказується про: призначення судового засідання для вирішення питання про судові витрати, дату, час і місце його проведення; строк для подання стороною, за клопотанням якої таке судове засідання проводиться, доказів щодо розміру понесених нею судових витрат.

За вказаних обставин, суд вважає за необхідне призначити судове засідання для вирішення питання про судові витрати понесені позивачем за зустрічним позовом та встановити строк на подання доказів щодо їх розміру.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 526, 527, 549, 610, 626, 628, 629, 638, 837, 849, 872 ЦК України, Законом України «Про захист прав споживачів», ст.ст. 2, 10, 49, 76, 77-81, 89, 141, 209, 210, 223, 247, 265, 274, 279, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

В позові ОСОБА_3 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 про розірвання договору та стягнення коштів - відмовити.

Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_3 ) про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 заборгованість за договором №52 від 07.07.2021 в розмірі 18 330 грн. судовий збір в сумі 908 грн.

Призначити судове засідання для вирішення питання про судові витрати на 26.04.2023 на 09:15 год., в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ вул. Пластова, 3 кб. 39).

Встановити позивачу за зустрічним позовом строк для подання доказів щодо розміру понесених ним судових витрат - до 10:00 год. 25.04.2023.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст судового рішення складений 01.05.2023.

Суддя: