КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/4247/2023
Головуючий у суді першої інстанції: Пономаренко Н.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції:Семенюк Т.А.
У Х В А Л А

15 травня 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - Семенюк Т.А.,

Суддів - Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М.,

перевіривши виконання вимог ст. ст. 354, 356, 357 ЦПК України за апеляційною скаргою Харіної Тетяни Геннадіївни в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 25 жовтня 2022 року в справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , треті особи: Департамент охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації, Департамент з питань державного архітектурного-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Державна інспекція архітектури та містобудування України (ДІАМ) про зобов`язання вчинити дії,-

В С ТА Н О В И В :

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 25 жовтня 2022 року заяву позивача про забезпечення позову задоволено частково.

ЗабороненоОСОБА_2 виконання будь-яких робіт (будівельних, ремонтних, робіт з перепланування) за адресою: АДРЕСА_1 .

В задоволенні іншої частини заяви відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою суду, 09 грудня 2022 року Харіна Т.Г. в інтересах ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу скасувати та постановити нове рішення, яким відмовити в задоволенні вимог заяви про забезпечення позову в повному обсязі, вважаючи, що при ухваленні оскаржуваного рішення судом порушено норми процесуального права та не враховано обставини, які мають суттєве значення для справи.

Крім того, в апеляційній скарзі представник апелянта просила поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 25 жовтня 2022 року вказуючи, що повний текст не отримано, а про оскаржувану ухвалу дізналась 11 листопада 2022 року при ознайомлені із матеріалами справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 лютого 2023 року вказані в апеляційній скарзі причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнано неповажними, апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду із зазначенням підстав для поновлення строку.

Роз`яснено, що в разі не усунення у визначений судом термін недоліків щодо подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду у відкритті провадження буде відмовлено.

Київським апеляційним судом 01 березня 2023 року на поштову адресу ОСОБА_2 , яка вказана в апеляційній скарзі направлено копію ухвали Київського апеляційного суду від 28 лютого 2023 року про залишення його апеляційної скарги без руху.

Також, вказану ухвалу надіслано 20 квітня 2023 року представнику скаржника адвокату Харіній Т.Г., яка підписала дану апеляційну скаргу на її електронну пошту: ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зазначена апелянтом як засіб зв`язку та з якої направлено вказану апеляційну скаргу.

20 квітня 2023року на адресу Київського апеляційного суду повернулось поштове повідомлення, що було направлено ОСОБА_2 з відміткою «за закінченням встановлено строку зберігання», проте представник апелянта отримавши ухвалу від 28 лютого 2023 року станом на 15 травня 2023 року недоліки апеляційної скарги не усунула, провадженням у справі не цікавиться.

Клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги з підстав неможливості вчинення процесуальної дії від сторони скаржника не надходило.

Апеляційний суд відповідно до вимог чинного законодавства виконав всі можливі дії, щодо повідомлення скаржника та його представника щодо залишення апеляційної скарги без руху.

Згідно п.2 ч.6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Відповідно до п.5 ч.6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Апеляційний суд повідомляв адвоката Харіну Т.Г. на електронну пошту зазначену в апеляційній скарзі, про що в матеріалах справи міститься відповідний електронний звіт про доставку.

Суд виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження 61-8505 св 22).

Таким чином, особа є належно повідомленою згідно положень ст. 272 ЦПК України.

Крім того, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Крім цього, відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 1 ст.126ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Відповідно до правової позиції, яка міститься у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Каракуця проти України, будь-яке порушення права доступу до суду відсутнє, якщо особа не виявила належної зацікавленості у розгляді його справи.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що в своєму рішенні по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що його безпосередньо стосуються, утримуватися від використання методів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами 3, 4 ст. 357 ЦПК України визначено, що протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленомуст. 358 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За вказаних обставин, колегія суддів вважає за можливе відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Харіної Тетяни Геннадіївни в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 25 жовтня 2022 року - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів в касаційному порядку до Верховного суду, шляхом подання касаційної скарги.

Головуючий

Судді