Справа №583/960/22
Провадження №2/621/346/23
Рішення

Іменем України

(заочне)

16 травня 2023 року м. Зміїв

Зміївський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Шахової В.В.,

за участю секретаря судового засідання Девятерикової А.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Змієві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 17.05.2019 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Харківському району та місту Люботин Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис, № 86.

В обґрунтування позову зазначено, що 17.05.2019 сторони зареєстрували шлюб. Від шлюбу мають сина ОСОБА_3 , 2021 р.н. Оскільки відповідач в добровільному порядку не має намір розірвати шлюб, позивачка змушена звернутися до суду з даним позовом, оскільки примирення неможливе.

Ухвалою Охтирського районного суду Сумської області від 04.01.2023 цивільну справу направлено до Зміївського районного суду Харківської області за підсудністю.

Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 20.03.2023 по вказаній цивільній справі провадження відкрито.

У судове засідання сторони не з`явилися.

Позивачка надала заяву про слухання справи за її відсутності. Позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечувала. Після розірвання шлюбу прізвище просила не змінювати.

Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив, заяв та відзиву на позов не надав.

Оголошення про виклик відповідача розміщено з додержанням вимог, передбачених ч. 11 ст. 128 ЦПК України.

Згідно ст. 280 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, не подано відзиву на позов, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Суд, на підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України, враховуючи згоду позивача і наявність достатніх даних для вирішення спору, вважає можливим ухвалити заочне рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши та проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, дійшов наступних висновків.

Як вбачається зі Свідоцтва про шлюб, серії НОМЕР_1 , 17 травня 2019 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Харківському району та місту Люботин Головного територіального управління юстиції у Харківській області зареєстровано шлюб, актовий запис № 86. Після реєстрації шлюбу прізвище ОСОБА_5 змінено на ОСОБА_6 (а. с. 24).

Сторони від шлюбу мають дитину сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження, серії НОМЕР_2 (а. с. 10).

Відповідно до статті 51 Конституції України, статті 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (стаття 110 Сімейного кодексу України).

Судовим розглядом встановлено, що сторони продовжувати шлюбні відносини не бажають, примирення та збереження шлюбу неможливе, шлюб носить формальний характер, відповідно, відмова у розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що потягне за собою неприпустиме порушення права одного з подружжя або обох на вільний вибір. Спір про поділ майна подружжя та місце проживання дитини не заявлено.

Відповідно до статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Таким чином, згідно чинного законодавства, незгода лише будь-кого зі сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвання шлюбу, тому, враховуючи вищевикладене, задоволення позовних вимог про розірвання цього шлюбу не суперечить вимогам законодавства України.

Беручи до уваги фактичні взаємовідносини сторін, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки.

Згідно з частиною 2 статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Частиною 3 статті 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

З урахуванням позиції позивачки, питання про розподіл судових витрат при ухваленні судового рішення не вирішувалось.

Керуючись статтями 110, 111 - 115 Сімейного Кодексу України, статтями 10, 11, 12, 81, 141, 142, 206, 247, 263 - 265 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_7 , зареєстрований 17 травня 2019 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Харківському району та місту Люботин Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 86 Свідоцтво про шлюб, серії НОМЕР_1 розірвати.

Роз`яснити сторонам, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду в тридцятиденний строк з дня його складання.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повне рішення складено та підписано 16 травня 2023 року.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_2 )

Головуючий: В.В. Шахова