КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №758/4148/19
У Х В А Л А

03 листопада 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Судді-доповідача Гуля В.В.

суддів: Матвієнко Ю.О., Мельника Я.С.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Подільського районного суду м. Києва від 30 липня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

У березні 2019 року ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до Київської міської ради про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Заочним рішенням Подільського районного суду м. Києва від 30 липня 2020 року позов задоволено.

Встановлено факт проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , однією сім`єю без реєстрації шлюбу з 01 вересня 2004 року.

Визнано за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 на таке майно:

- 1/2 земельної ділянки № НОМЕР_1 площею 0,0602 га, кадастровий номер :91:553:0006, що розташована по АДРЕСА_1 ;

- земельну ділянку № НОМЕР_2 площею 0,0574 га, що розташована по АДРЕСА_1 , кадастровий номер :91:553:0007;

- садового будинку під АДРЕСА_2 , загальною площею 159,10 кв.м та складовою частиною яких є: гостьовий будинок (літ. Б) загальною площею 73,20 кв.м та підвал, що розташовані на земельній ділянці :91:553:0007 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00);

- земельну ділянку площею 0,0621 га в СТ «Воїн» Києво-Святошинського району Київської області, в межах Гореницької сільради, кадастровий номер 322248200:12:003:0153.

Не погоджуючись з указаним рішенням, 26 вересня 2023 року особа, яка не є учасником справи, ОСОБА_4 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 листопада 2023 року відкрито апеляційне провадження.

Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_4 подав заяву про забезпечення позову, а до заяви про усунення недоліків апеляційної скарги долучив уточнену заяву про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт на наступне майно:

- на частину садового будинку за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 00;

- на частину земельної ділянки (кадастровий номер :91:553:0006, площа 0,0602 га), реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 00;

- на земельну ділянку (кадастровий номер :91:553:0007, площа 0,0574 га), реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 000;

- на земельну ділянку (кадастровий номер :12:003:0153, площа 0,0621 га), реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 24.

У мотивування заяви зазначає, що він є єдиним спадкоємцем першої черги після смерті своєї матері ОСОБА_3 . Позивач у даній справі ОСОБА_5 навіть після встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з його покійною матір`ю не є спадкоємцем першої черги, а є спадкоємцем лише четвертої черги, а тому при наявності спадкоємця першої черги не має права на спадкування.

Вказує, що 12 вересня 2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кондрою Л.В. за його заявою відкрита спадкова справа.

Зауважує, що на підставі оскаржуваного ним у даній справі рішення суду першої інстанції позивач зареєстрував за собою право власності на спірне майно, а одну земельну ділянку продав.

Посилаючись на те, що позивач вже раз шляхом обману заволодів спірним майном, навмисно ввівши суд в оману, уважає, що є всі підстави вважати, що ОСОБА_5 , дізнавшись про подачі апеляційної скарги, реалізує спірне майно.

Наголошує на тому, що на сьогоднішній день існує реальна загроза, що позивач переоформить право власності на третіх осіб з метою ускладнити або унеможливити виконання рішення суду, оскільки з`явиться третя особа - добросовісний набувач.

Статтею 365 ЦПК України передбачено, що суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду, серед іншого, за клопотанням сторін та інших учасників справи вирішує питання про виклик свідків, призначення експертизи, витребування доказів, судових доручень щодо збирання доказів, залучення до участі у справі спеціаліста, перекладача; за клопотанням учасників справи вирішує питання щодо вжиття заходів забезпечення позову; вчиняє інші дії, пов`язані із забезпеченням апеляційного розгляду справи.

За змістом статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Питання забезпечення позову вирішується без повідомлення учасників справи за правилами частини першої статті 153 ЦПК України.

Колегія суддів уважає, що вказана заява підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Заходи ж забезпечення позову відповідно до змісту статті 150 ЦПК України забезпечуються, зокрема, накладенням арешту на майно відповідача та забороною вчиняти певні дії.

Пленум Верховного Суду України в пункті 4 Постанови «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року роз`яснив, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішеннясуду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди позивачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам.

Однією з підстав задоволення заяви про забезпечення позову є спроможна вірогідність повідомлених обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення.

Тобто, підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Фундаментальними критеріями, які формують висновок про наявність дійсних підстав для забезпечення позову, є логічний та юридичний аналіз обставин справи, на які посилається позивач, та доводи заяви про забезпечення позову. Процесуальні норми лише вказують на порядок вчинення дій.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийнято на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод чи інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватись лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

З матеріалів справи убачається, що предметом позовних вимог у цій справі є, зокрема, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Заочним рішенням Подільського районного суду м. Києва від 30 липня 2020 року, яке наразі оскаржується ОСОБА_6 в апеляційному провадженні, позов задоволено.

Встановлено факт проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , однією сім`єю без реєстрації шлюбу з 01 вересня 2004 року.

Визнано за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 на таке майно:

- 1/2 земельної ділянки № НОМЕР_1 площею 0,0602 га, кадастровий номер :91:553:0006, що розташована по АДРЕСА_1 ;

- земельну ділянку № НОМЕР_2 площею 0,0574 га, що розташована по АДРЕСА_1 , кадастровий номер :91:553:0007;

- садового будинку під АДРЕСА_2 , загальною площею 159,10 кв.м та складовою частиною яких є: гостьовий будинок (літ. Б) загальною площею 73,20 кв.м та підвал, що розташовані на земельній ділянці :91:553:0007 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00);

- земельну ділянку площею 0,0621 га в СТ «Воїн» Києво-Святошинського району Київської області, в межах Гореницької сільради, кадастровий номер 322248200:12:003:0153.

Отже, ОСОБА_5 набуто право власності на все спірне майно, на яке в порядку спадкування претендує скаржник ОСОБА_4 , як спадкоємець першої черги після смерті своєї матері ОСОБА_3 .

Окрім того, матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_5 після набуття на підставі оскаржуваного заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 30 липня 2020 року права власності на спірне майно, 24 листопада 2020 року відчужено земельну ділянку з кадастровим номером 322248200:12:003:0153 на користь іншої особи.

Вказані обставини підтверджуються Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна станом на 21 вересня 2023 року.

Зазначені обставини дають підстави для висновку, що між сторонами дійсно існує спір, поза розумним сумнівом є підстави для ствердження, що ОСОБА_5 , як власник нерухомого майна, може вчинити дії, які ускладнять або зроблять неможливим виконання рішення суду у разі, якщо суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду справи не дійде висновку про необхідність ухвалення іншого рішення.

З огляду на викладене, з урахуванням обставин справи, суд уважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню частково, а саме в порядку забезпечення позову слід накласти арешт на:

- 1/2 земельної ділянки № НОМЕР_1 площею 0,0602 га, кадастровий номер :91:553:0006, що розташована по АДРЕСА_1 ;

- земельну ділянку № НОМЕР_2 площею 0,0574 га, що розташована по АДРЕСА_1 , кадастровий номер :91:553:0007;

- 1/2 садового будинку під АДРЕСА_2 , загальною площею 159,10 кв.м та складовою частиною яких є: гостьовий будинок (літ. Б) загальною площею 73,20 кв.м та підвал, що розташовані на земельній ділянці :91:553:0007 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00), що належить ОСОБА_2 .

Разом з тим, зважаючи на те, що згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого, право власності на земельну ділянку площею 0,0621 га в СТ «Воїн» Києво-Святошинського району Київської області в межах Гореницької сільради, кадастровий номер 322248200:12:003:0153 з 24 листопада 2020 року зареєстровано за іншою особою - ОСОБА_7 , яка не є учасником даної справи, підстави для накладення арешту на земельну ділянку з кадастровим номером 322248200:12:003:0153 відсутні.

В іншій частині заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне майно є обґрунтованою, оскільки такий спосіб забезпечення позову прямо передбачений чинним законодавством, є співмірним із заявленими позовними вимогамита, водночас, вжиття таких заходів не зумовлює фактичного вирішення спору по суті, а спрямовані лише на збереження існуючого становища до завершення розгляду справи.

Окрім того, колегія суддів наголошує, що забезпечення позову є тимчасовим обмеженням щодо охорони матеріально-правових інтересів заявника. Таке тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів позивача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог заявника. Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Частинами 1-6 статті 154 ЦПК України визначено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

З огляду на положення статті 154 ЦПК України відсутні підстави для застосування зустрічного забезпечення, оскільки обставин, визначених пунктом 1 частини 3, не установлено та доказів, визначених пунктом 2 частини третьої, не надано.

Керуючись статтями 149-153, 365 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову - задовольнити частково.

Накласти арешт на наступне майно:

- 1/2 земельної ділянки № НОМЕР_1 площею 0,0602 га, кадастровий номер :91:553:0006, що розташована по АДРЕСА_1 ;

- земельну ділянку № НОМЕР_2 площею 0,0574 га, що розташована по АДРЕСА_1 , кадастровий номер :91:553:0007;

- 1/2 садового будинку під АДРЕСА_2 , загальною площею 159,10 кв.м та складовою частиною яких є: гостьовий будинок (літ. Б) загальною площею 73,20 кв.м та підвал, що розташовані на земельній ділянці :91:553:0007 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00), що належить ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_4 ; РНОКПП: НОМЕР_3 ).

У задоволенні іншої частини заяви - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до цього суду.

Головуючий В.В. Гуль

Судді Ю.О. Матвієнко

Я.С. Мельник