Справа № 646/772/22
№ провадження 2/646/509/2023
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.03.2023 м.Харкова

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Сіренко Ю.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства ХОР «Обласний багатопрофільний дитячий санаторій» про визнання незаконним наказу про відсторонення від роботи, -

в с т а н о в и в:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовною заявою звернулась позивач ОСОБА_1 , в якій просить суд: визнати незаконним і скасувати наказ КНП ХОР «Обласний багатопрофільний дитячий санаторій» № 60 від 31 січня 2022 року про відсторонення працівників від роботи не щеплених проти COVID-19 без збереження заробітної плати; визнати заподіяння ОСОБА_1 моральної шкоди, яка спричинила також матеріальні втрати, внаслідок душевних страждань, яких я зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо мене самої та членів моєї сім`ї та близьких родичів, заподіяної мені незаконними діями КНП ХОР «Обласний багатопрофільний дитячий санаторій» шляхом відсторонення мене від роботи та залишення без засобів існування; зобов`язати КНП ХОР «Обласний багатопрофільний дитячий санаторій» виплатити ОСОБА_1 середню заробітну плату за час вимушеного відсторонення від роботи з 31.01.2022 року до часу фактичного виконання цього судового рішення, обрахованої відповідно до наданої Довідки про середньомісячну заробітної плату.

Указом Президента України №64/2022 в Україні 24.02.2022 введено воєнний стан, дію якого продовжено відповідними Указами Президента України.

Враховуючи неможливість судом здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Розпорядженням Верховного Суду від 10.03.2022 №4/0/9-22 було змінено територіальну підсудність судових справ Червонозаводського районного суду м. Харкова та визначено замість нього Ленінський районний суд м. Полтави.

Розпорядженням Верховного Суду №65 Про відновлення територіальної підсудності судових справ окремих судів м. Харкова та Харківської області повернуто підсудність до Червонозаводського районного суду м.Харкова, у зв`язку з чим Ленінським районним судом м. Полтави було повернуто до Червонозаводського районного суду м. Харкова вищевказану справу.

Дослідивши позовну заяву з доданими до неї документами, приходжу до наступного.

Перевіривши матеріали позовної заяви, вважаю, що її слід залишити без руху для усунення недоліків, з наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 3ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Однак, позивачем не зазначена ціна позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Всупереч вказаному до позовної заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Так, відповідно до ч. 2ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким спеціальним законом є Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Згідно зіст. 3 Закону України «Про судовий збір»судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Відповідні зміни в сфері регулювання оплати судового збору відбулися внаслідок прийняттяЗакону України від 22 травня 2015 року № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору». Цим Законом суттєво змінено ставки судового збору (ст. 4 Закону України «Про судовий збір»), а також значно скорочено перелік суб`єктів, які звільняються від оплати судового збору (ст. 5 Закону України «Про судовий збір»).Закон № 484-VІІІнабрав чинності з 1 вересня 2015 року. Згідно з п. 1 ч. 1ст. 5 Закону України «Про судовий збір» у редакції, чинній до 1 вересня 2015 року, від сплати судового збору звільнялися позивачі за подання позовів про стягнення заробітної плати, поновлення на роботі та за іншими вимогами, що випливають із трудових правовідносин. З 1 вересня 2015 року ця категорія пільговиків звужена. Так, за п. 1 ч. 1ст. 5 Закону України «Про судовий збір» у редакції, яка діє з 1 вересня 2015 року, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Отже, починаючи з 1 вересня 2015 року, позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.

Аналогічна правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду України від 30 листопада 2016 року в справі № 226/168/15-ц.

Така ж правова позиція підтримана Верховним Судом у постанові ВП ВС № 910/4518/16 від 30 січня 2019 року (справа про стягнення заборгованості з виплати заробітної плати, компенсації за втрату частини заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні), у якій, зокрема, вказано, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Таким чином, позивачем заявлено три позовні вимоги, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнена від сплати судового збору за вимогу про зобов`язання КНП ХОР «Обласний багатопрофільний дитячий санаторій» виплатити ОСОБА_1 середню заробітну плату за час вимушеного відсторонення від роботи з 31.01.2022 року до часу фактичного виконання судового рішення.

Водночас, позивачем не сплачено судовий збір за 2 вимоги: визнати незаконним і скасувати наказ КНП ХОР «Обласний багатопрофільний дитячий санаторій» № 60 від 31 січня 2022 року про відсторонення працівників від роботи не щеплених проти COVID-19 без збереження заробітної плати; визнати заподіяння ОСОБА_1 моральної шкоди, яка спричинила також матеріальні втрати, внаслідок душевних страждань, яких я зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо мене самої та членів моєї сім`ї та близьких родичів, заподіяної мені незаконними діями КНП ХОР «Обласний багатопрофільний дитячий санаторій» шляхом відсторонення мене від роботи та залишення без засобів існування.

Згідно частини другої статті четвертої Закону України "Про судовий збір» позовна заяви про відшкодування моральної шкоди, судовий збір сплачується у розмірі 1,5 відсотків ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п.26 своєї постанові №10 від 14.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», перерахування суми судового збору здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05.04.2011 року «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Так, платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

При цьому, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Таким чином, позивачу слід оплатити судовий збір та надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до ч. 9 ст. 185 ЦПК України, заяви, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

Також, позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України:

- п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, а саме: в позовній заяві не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися;

- п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, а саме: відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- п. 8 ч. 3 ст.175 ЦПК України, а саме: в позовній заяві не зазначено про докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності) та щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- п. 9 ч. 3 ст.175 ЦПК України, а саме: в позовній заяві не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, а саме: в позовній заяві не зазначено підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, суддя вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення вищезазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення позовної заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства ХОР «Обласний багатопрофільний дитячий санаторій» про визнання незаконним наказу про відсторонення від роботи - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у вказаний строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо розміру судових витрат. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя - Ю.Ю. Сіренко