Справа № 710/880/23 Провадження № 2/710/336/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13.11.2023 м. Шпола
Шполянський районний суд Черкаської області у складі:
головуючого-судді Cивоконя С.С.,
за участю секретаря судового засідання Шпиці О.Е.,
розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду в м.Шпола в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Короткий зміст позовних вимог
28.06.2023 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшов вказаний позов, у якому позивач просить стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 59 609,94 грн, за кредитним договором про надання банківських послуг №б/н від 22.07.2011.
Аргументи учасників справи.
Інші процесуальні дії у справі
Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 04.07.2023, відкрито провадження у справі, вирішено розгляд цивільної справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням учасників справи.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином. До позовної заяви представником позивача була додана заява про розгляд справи без участі представника позивача не заперечував проти винесення заочного рішення. (а.с.99)
Відповідач у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся у передбаченому цивільним процесуальним законодавством порядку. Про причини неявки не повідомив. Відповідач у встановлений строк до суду відзив на позов не надав, про причини неподання суду відзиву не повідомили, а тому враховуючи ч.8 ст.178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Суд вирішив провести заочний розгляд справи, та винести заочне рішення.
Згідно з ч. 2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Мотивувальна частина
Фактичні обставини, встановлені судом.
Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини.
Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (АТ КБ «ПриватБанк») відповідно до статуту є правонаступником всіх прав та зобов`язань Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» (а.с.63-64).
Згідно з випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 14.06.2018 АТ КБ «ПриватБанк» зареєстроване як юридична особа 19.03.1992, основний вид економічної діяльності, 64.19 інші види грошового посередництва. (а.с.62).
Відповідно до витягу з Державного реєстру банків від 16.08.2021 ДРБ-000008 АТ КБ «Приват Банк» внесений до Державного реєстру банків із 19.03.1992 року має чинну банківську ліцензію. (а.с.65).
ОСОБА_1 звернувся до ПАТ КБ «Приват Банк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав анкету - заяву № б/н від 22.07.2011 року про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Приват Банку. (а.с.26).
Відповідно до довідки б/н та без дати, виданої АТ КБ «Приватбанк», за договором з ОСОБА_1 , останньому були надані такі кредитні картки номер: НОМЕР_1 , дата відкриття 18.02.2008, термін дії до 02/12 (карта Універсальна); № НОМЕР_2 , дата відкриття 24.12.2013, термін дії до 12/15 (карта Word); № НОМЕР_3 , дата відкриття 16.03.2012, термін дії до 01/16 (карта Універсальна); № НОМЕР_4 , дата відкриття 30.05.2012, термін дії до 01/16 (карта Універсальна); № НОМЕР_5 , дата відкриття 25.04.2013, термін дії до 04/17 (карта PK PVC CLASSIC CHIP CREDIT 1-4% FIRST PIN); № НОМЕР_6 , дата відкриття 11.10.2013, термін дії до 05/17 (карта Універсальна GOLD); № НОМЕР_7 , дата відкриття 18.03.2016, термін дії до 01/20 (карта Універсальна WORD); № НОМЕР_8 , дата відкриття 14.02.2019, термін дії до 01/23 (карта Універсальна GOLD); № НОМЕР_9 , дата відкриття 07.05.2019, термін дії до 02/23 (карта Універсальна WORD); № НОМЕР_10 , дата відкриття 24.11.2021, термін дії до 12/25 (карта Універсальна GOLD). (а.с.25).
Випискою за договором б/н укладеним із ОСОБА_1 за період із 18.02.2008 - 29.03.2023 підтверджується факт користування кредитними картками, які були видані ОСОБА_1 у різні періоди. По рахунку відповідача вбачається, що позичальник активно користувався наданими йому кредитними коштами та періодично здійснював погашення заборгованості. (а.с.66-98).
Відповідно до витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» базова процентна ставка в місяць, яка нараховується на залишок заборгованості, становить 3,0 %. Штраф за порушення строків платежів за будь яким із грошових зобов`язань становить 500,00 грн. +5% від суми заборгованості за кредитним лімітом, з урахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій. Пеня = Пеня 1+ пеня 2. Пеня 1 нараховується за кожен день прострочення кредиту; пеня 2 = 1% від заборгованості, але не менше 30 грн, на місяць, нараховуються 1 раз на місяць при наявності простроченого кредиту або відсотків 5 і більше днів при виникнення прострочення на суму 50 грн. Згідно тарифами карти «Універсальна GOLD», базова процентна ставка в місяць (нараховується на залишок заборгованості) 2,5% із 01.04.2013 2,3% за тратами здійсненими з 01.09.2014 р 2,7%, за тратами здійсненими з 01.04.2015 3,5%, щорічна комісія за обслуговування 500 грн; Штраф за порушення строків платежів за будь яким із грошових зобов`язань становить 500,00 грн. +5% від суми заборгованості за кредитним лімітом, з урахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій. Пеня = 0,233% від суми загальної заборгованості (нараховується за кожний день прострочення кредиту) + 50 грн щоразу, коли виникає прострочення за кредитом або процентами на суму від 100 грн. Пеня = 0,233% від суми загальної заборгованості (нараховується за кожен день прострочення кредиту) + 100 грн щоразу, коли виникає прострочення за кредитним або процентами на суму від 100 грн другий місяць поспіль і більше. (а.с.32).
Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права.
Згідно з п.1 ч.2 ст.11 Цивільного Кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Згідно зі ст. 627 ЦК України встановлено, що відповідно до ст. 6 цього Кодексу, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Нормами ст. 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч.1 ст. 530 ЦК України якщо в зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.
Відповідно до частини першої ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша ст. 1048 ЦК України).
Частиною другою ст. 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 1055 ЦК України).
Згідно зі ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Враховуючи наведені норми матеріального права та встановлені обставини відповідач зобов`язаний повернути позивачу суму коштів , які ним фактично використані.
Ураховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти у добровільному порядку ПАТ КБ «ПриватБанк» не повернуті, розмір заборгованості за простроченим тілом кредиту відповідачем не спростований, суд вважає, що банк вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів, тому позов в частині стягнення заборгованості за простроченим тілом кредиту підлягає задоволенню.
Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім простроченого тіла кредиту, стягнути заборгованість за простроченими відсотками.
Заявляючи вимоги про стягнення заявлених сум, банк надав підписану позичальником копію заяви ОСОБА_1 від 22.07.2011, копію Витягу з Умов та правил надання банківських послуг від 06.03.2010 року № СП-2010-256, витяг з тарифів обслуговування кредитних карт, розрахунок заборгованості, довідку про видані картки та зміну умов кредитування, виписку за договором та Паспорт споживчого кредиту.
За змістом ст.1056-1 ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.
Відповідно до ч.1 ст.1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно із ч.1 ст.1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 цього Кодексу.
Частиною 2 ст.625 ЦК України визначено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Згідно зі ч.1 ст.1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).
У анкеті-заяві позичальника від 22.07.2011 року при приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку конкретна процентна ставка не зазначена. Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» не містить підписів сторін кредитних відносин.
Витяг з Умов та правил надання банківських послуг від 06.03.2010 року № СП-2010-256, який наявний в матеріалах цієї справи, не містять підпису відповідача, суд вважає, що його не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами 22.07.2011 року шляхом підписання відповідної заяви, а тому відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді умови договору щодо вартості кредиту, зокрема процентної ставки.
Такі висновки відповідають правовому висновку Великої Палати Верховного Суду у справі № 342/180/17 (постанова від 03.07.2019). Подібні висновки містяться і у постанові
Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 27.08.2020 справа № 188/1815/17.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 07.08.2019, справа №182/1806/17 зазначила, що оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.
Позивачем до позовної заяви доданий паспорт споживчого кредиту, який підписаний відповідачем 24.11.2021року.
Із змісту паспорту споживчого кредиту вбачається, що умови договору про споживчий кредит можуть відрізнятися від інформації, наведеної в цьому Паспорті споживчого кредиту, та будуть залежати від проведеної кредитодавцем оцінки кредитоспроможності споживача з урахуванням, зокрема, наданої ним інформації про майновий та сімейний стан, розмір доходів тощо. При цьому, зазначена в цьому паспорті інформація зберігає чинність та є актуальною до 09.12.2021. У розділі 4 вказаного паспорту зазначено, що реальна річна процентна ставка обчислена на основі припущення, що процентна ставка та інші платежі за послуги кредитодавця залишатимуться незмінними та застосовуватимуться протягом строку дії договору про споживчий кредит. (а.с. 27-31).
Отже, зазначений паспорт споживчого кредиту містить узагальнену інформацію про умови кредитування та орієнтовну загальну вартість кредиту, оскільки передбачає проведення оцінки кредитодавцем кредитоспроможності споживача та має тимчасовий характер, тому він не є підтвердженням ознайомлення відповідача з конкретною відсотковою ставкою по кредиту.
Ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, його підписання споживачем не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми, оскільки в паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту. Такий висновок міститься у Постанові Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 23.05.2022 справа № 393/126/20.
Враховуючи, що паспорт споживчого кредиту є інформацією, яка була надана ОСОБА_1 , лише 24.11.2021, а матеріали справи не містять відомостей про те, які саме із зазначених у паспорті умов були прийняті позичальником, ця інформація не може бути взята судом до уваги, як доказ підтвердження конкретних умов кредитування.
Оскільки позивач у встановленому законодавством порядку не довів, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, отже вимоги позивача щодо стягнення з відповідача заборгованості у вигляді прострочених відсотків у сумі 10 840,87 грн не підлягають задоволенню.
Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України при задоволенні позову суд стягує з відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати в справі, пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а саме судовий збір в розмірі 2195,78 грн, що становить 81,81 % від суми 2684,00 грн.
Керуючись ст.ст. 11, 207, 208, 526, 530, 546, 549, 611, 625, 626, 627, 628, 1048, 1054 ЦК України, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 274-279, ч.1 ст. 354 ЦПК України, суд
Позов задовольнити частково.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя С.С. Сивокінь