ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 листопада 2023 року Київський районний суд м.Харкова
у складі головуючого судді Колесник С.А.,
за участю секретаря судового засідання Півоваровій Д.В.,
Представник позивача АТ «Харківміськгаз» Барладян Н.О. звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 , відповідно до якого просить: стягнути з відповідача на користь позивача суму у розмірі 3 388, 71 грн. з яких: вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу в сумі 3 213,58 грн.; 3% річних в розмірі 87,71 грн.; інфляційні витрати в розмірі 87,42 грн. Стягнути судовий збір у розмірі 2 102 грн.
Обгрунтовуючи заявлені позовні вимоги представник позивача посилається на те, Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» - є Оператором ГРМ, здійснює діяльність з розподілу природного газу в рамках Кодексу газорозподільних систем та діючого законодавства України.
20.11.2019 року представниками Позивача було проведено перевірку та огляд газового обладнання, дотримання вимог Кодексу газорозподільних систем за адресою: АДРЕСА_1 , за якою відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 та за якою проживає Відповідач ОСОБА_1 .
20.11.2019 року за результатами вказаної перевірки та огляду представниками позивача за адресою: АДРЕСА_1 встановлення порушення Кодексу ГРМ, а саме Розділу ХІ Глави 2 п.1 п.п.3 Кодексу ГРМ несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (лічильника газу), а саме NPM G-4 заводський ноиер 1814143 та було складено: акт про порушення №524/19К від 20.11.2019 та акт про виявленні порушення №9426 від 20.11.2019, які підписані відповідачем /споживачем без заперечень та зауважень.
20.11.2019 року на підставі виявлених порушень представниками Позивача за адресою: м.Харків, про. Кантемира, буд. 8, було демонтовано лічильник газу, що стояв у Відповідача на момент проведення перевірки та направлено на експертизу до Сервісного центру з ремону та повірки газових лічильників АТ «Харківміськгаз», про що зазначено в Протоколі про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи №9426 від 20.11.2019, який підписаний відповідачем без зауважень.
Для захисту від зовнішнього втручання до дня проведення експертизи представником позивача додатково було опламбовано вхідний і вихідний патрубки лічильника газу, а також пакет пломбами газопостачальної організації та відповідача/споживача було повідомлено про дату, час, місце, адресу проведення експертизи.
03.12.2019 року відбулася експертиза знятого лічильника газу та складено Акт №4875Е експертизи лічильника газу від 03.12.2019 року, в якому вказано, порушення лічильника «Втручання в газовий лічильник» та «Пломба не відповідає зразку заводу виробника, пошкоджена та має сліди повторного пере тискання. Механічні пошкодження корпусу відлікового пристрою в місцях пере опломбування.»
Відповідно до Розділу І Глави 1 пункту 4 Кодексу ГРМ визначенням вказано, що несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу - це втручання в роботу або інструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу парам етризацїї), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.
Як зазначає представник позивача, відповідач/Споживач своїми діями порушив норми Розділу XI Глави 2 п.1 п.п.З Кодексу ГРМ наявність несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу, за адресою: АДРЕСА_1 , внаслідок яких здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу.
В Протоколі комісії Позивача від 27.12.2019, була зазначена - вартість необлікованого донарахованого) об`єму природного газу за цінами закупівлі Позивача в розмірі - 3 213,58 грн., яку необхідно оплатити протягом 10 календарних днів.
На виконання вимог пункту 11 Глави 5 Розділу XI Кодексу ГРМ, при задоволені комісією Позивача Акту про порушення №524/19К від 20.11.2019 року, було складено Акт- розрахунок вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу за цінами закупівлі Позивача від 27.12.2019р., що за період з 20.05.2019 по 16.09.2019 складає - З 213,58 грн.
27.12.2019р. Відповідач/Споживач був присутній на засіданні комісії Позивача та отримав рахунок та платіжний рахунок, про, що свідчить підпис Відповідача/Споживача на Регламенті засідання постійно діючої комісії з питань, пов`язаних з розглядом актів про порушення, складених у разі виявлення порушень вимог Кодексу ГРМ побутовими споживачами природного газу від 27.12.2019.
26.06.2020р. Позивач направив Відповідачу Вимогу №007/06/461 від 22.06.2020р. стосовно оплати існуючої заборгованості на суму - 3 213,58грн.
Оскільки Відповідач/Споживач не здійснив своєчасно оплату вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу у розмірі - 3 213 гривень 58 копійок, відповідно до вимог ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
У зв`язку з неналежним виконанням грошового зобов`язання Відповідачу нараховано за період з 07.01.2020 року по 04.12.2020 року: 3 % річних у розмірі - 87гривень 71 копійки; інфляційні втрати за час прострочення в розмірі - 87 гривень 42 копійки. Загальна сума до стягнення становить - 3 388 гривни 71копійок.
Відповідач/Споживач на сьогоднішній день не виконали вимоги Кодексу газорозподільних систем. Цивільного кодексу України та не провели оплату Позивачу AT «Харківміськгаз» вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу за період з 20.05.2019 року по 16.09.2019р. в розмірі - 3 213 гривень 58 копійок.
На підставі викладеного, у зв`язку з невиконанням відповідачем виниклих зобов`язань, представник позивача звернулась до суду з даним позовом.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14 грудня 2020 року матеріали цивільної справи передано за підсудністю до Червонозаводського районного суду м. Харкова.
Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 11 червня 2021 року матеріали цивільної справи передано за підсудністю до Київського районного суду м. Харкова.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.08.2023 справу передано для розгляду судді Колесник С.А.
Ухвалою суду від 16.08.2023 відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, 20.10.2023 подав до суду заяву, в якій просив справу розглядати за його відсутності та у разі неявки відповідача розглядати справу з винесенням заочного рішення (а.с.60).
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час і місце судових засідань повідомлявся своєчасно та належним чином (а.с.55,59), відзиву на позовну заяву не подано, будь-яких заяв чи клопотань до суду не надходило.
Частиною 1 ст. 131 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (ч. 3 ст. 131 ЦПК України).
Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
Відповідач не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не з`явився у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у його відсутності до суду не надходило. Відповідачем не надано суду жодного доказу, який би мав істотне значення для вирішення справи по суті, чи спростування доводів позивача.
Беручи до уваги ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідачі обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надали, в силу положень ст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідачів.
Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно.
Відповідно до ухвали суду від 13.11.2023, враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідачі належним чином повідомлялись про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідачів та згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Частиною 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Частиною 3 статті 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими.
Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Судом встановлені наступні фактичні обставини.
Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» - є Оператором ГРМ, що здійснює діяльність з розподілу природного газу в рамках Кодексу газорозподільних систем та діючого законодавства України, що постановою№842 від 29.06.2017 Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (надалі скорочено - НКРЕКП) «Про видачу ліцензії на розподіл природного газу ПАТ «Харківміськгаз» та постановою №999 від 07.06.2019 НКРЕКП «Про внесення змін до Постанови НКРЕКП від 29 червня 2017 року №842» відповідно до якої в Постанові №842 від 29.06.2017 внесено зміни назви з Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» на Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» (а.с.24-26).
Відповідно до визначення вказаного у Розділі І Глави 1 пункту 4 Кодексу ГРМ - Оператор газорозподільної системи - суб`єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління.
Побутовий споживач відповідно до визначенням вказаного у Розділі І Глави 1 пункту 4 Кодексу ГРМ це споживач, що є фізичною особою та придбаває природний газ з метою використання для власних побутових потреб, у тому числі для приготування їжі, підігріву води та опалення своїх житлових приміщень, що не включає професійну та комерційну діяльність.
Доступ споживачів, у тому числі побутових споживачів, до ГРМ для споживання природного газу відповідно до п.2 Розділу VI Глави 1, п.3 Розділу VI Глави 3 Кодексу газорозподільних систем надається за умови та на підставі укладеного між споживачем та Оператором ГРМ договору розподілу природного газу, що є публічним (не потребує письмого підписання) та укладається за типовою формою з урахуванням статтей 633, 634, 641, 642 ЦК України, на підтвердження чого надано постанову НКРЕКП №2498 від 30.09.2015 «Про затвердження Типового договору розподілу природного газу» .
Договір розподілу природного газу укладається між Оператором ГРМ та Споживачем шляхом приєднання споживача до умов Договору розподілу природного газу - згідно Кодексу ГРМ, що відповідає Типовому договору розподілу природного газу, розміщеному на офіційному веб-сайті Регулятора та Оператора ГРМ та/або в друкованих виданнях, що публікуються на території його ліцензованої діяльності з розподілу газу, і не потребує двостороннього підписання сторонами письмової форми договору.
Для здійснення санкціонованого відбору природного газу з ГРМ та можливості забезпечення постачання йому природного газу його постачальником Споживач відповідно до п.1 Розділу VI Глави 3 Кодексу газорозподільних систем зобов`язаний укласти договір розподілу природного газу з Оператором ГРМ.
За однією поштовою адресою згідно п.1 Розділу VI Глави 3 Кодексу газорозподільних систем укладається один договір розподілу природного газу з побутовим споживачем.
Відповідно до п.1 Розділу VI Глави 3 Кодексу газорозподільних систем здійснення відбору (споживання) природного газу споживачем за відсутності укладеного договору розподілу природного газу не допускається.
Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_1 є споживачем послуг з газопостачання, які надає АТ «Харківміськгаз» у будинку АДРЕСА_1 , та за вказаною адресою відкрит особовий рахунок № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 (а.с.8)
27 грудня 2019 року комісією АТ «Харківміськгаз» було складено протокол та регламент засідання постійно діючої комісії з питань, пов`язаних з розглядом актів про порушення, складених у разі виявлення порушень вимог Кодексу газорозподільних систем побутовими споживачами природного газу, і зазначена вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу за цінами закупівлі АТ «Харківміськгаз» протягом періоду не облікового періоду газу, що складають 3 213,58 грн.(а.с.18-19).
22 червня 2020 року начальником Управління в м. Харкові АО «Правовий Альянс» І.О. Мар`їною було складено вимогу № 007/06/461 стосовно існуючої заборгованості, відповідно до якої АТ «Харківміськгаз» вимагає терміново перерахувати на користь АТ «Харківміськгаз» суму заборгованості у розмірі 3 213,58 грн. Попередивши, що у разі незадоволення вимоги, АТ «Харківміськгаз» буде вимушено звернутися до суду для стягнення суми боргу в примусовому порядку, також будуть нараховані для стягнення пені, інфляційні нарахування, 3% річних на суму боргу та зобов`язання відшкодувати судові витрати (а.с.20-21). Вказана вимого відправлена ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку 26.06.2023 на адресу: АДРЕСА_1 (а.с.22).
Відповідно до п. 3 глави 6 розділу XI Кодексу газорозподільних систем у разі, якщо між Оператором ГРМ і споживачем не досягнуто згоди щодо компенсації споживачу завданих збитків чи перерахунку наданих послуг, спірні питання вирішуються в судовому порядку.
У відповідності зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов і вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Приписами статті 22 ЦК України: особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Відповідно до вимог ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Позивач надав розрахунок ціни позову: вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу за період з 20.05.2019 по 16.09.2019, що становить суму 3 213 грн. 58 коп.
У зв`язку з неналежним виконанням грошового зобов`язання відповідачу нараховано за період з 07.01.2020 по 04.12.2020: 3 % річних у розмірі 87 грн. 71 коп.; інфляційні втрати 87 грн. 42 коп (а.с.9-10).
Стаття 625 ЦК України розміщена у розділі І «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК України. Відтак, приписи розділу І книги 5 ЦК України поширюються як на договірні зобов`язання (підрозділ 1 розділу III книги 5ЦК України), так і на недоговірні (деліктні) зобов`язання (підрозділ 2 розділу III книги 5 ЦК України).
Зазначений правовий висновок також викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 14-16цс18, яка з метою забезпечення прогнозованості правозастосовчої практики відступила від висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 20 січня 2016 року у справі № 6-2759цс15.
Згідно ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Відповідно до ч. 1 п. 1 ч. 2 ст. 76 , ч. 1, 2 ст. 77, ч. 1 ст. 95 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема письмовими, речовими і електронними доказами, показаннями свідків.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.
Обставини справи, які за законом можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Частиною 1,3 ст. 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу, який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу.
Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Суд постановляє рішення в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про обгрунтованість заявлених АТ «Харківміськгаз» позовних вимог, у зв`язку з чим вони підлягають задоволенню у повному обсязі.
Питання щодо судових витрат суд вирішує на підставі положень ст. 141 ЦПК України.
Позовні вимоги Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» (скорочена назва АТ «Харківміськгаз»)- задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud.

Повне судове рішення складено та підписано 13 листопада 2023.

Суддя Колесник С.А.