КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

07 листопада 2023 року м. Київ

Унікальний номер справи № 758/1596/23

Головуючий у першій інстанції - Будзан Л.Д.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/12464/2023

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів - Борисової О.В., Ратнікової В.М.,

перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Подільського районного суду міста Києва від 06 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 06 червня 2023 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди - задоволено.Стягнуто зі ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 різницю між фактичним розміром завданої шкоди та страховим відшкодування в сумі 2 017 грн. 00 коп., витрати під час огляду транспортного засобу в сумі 500 грн. 00 коп. та витрати пов`язані із проведенням експертизи в сумі 4 500 грн. 00 коп. Стягнуто зі ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 моральну шкоду в сумі 2 000 грн. 00 коп. Стягнуто зі ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір в сумі 1 073 (грн. 60 коп. (а.с. 109-110).

Не погодившись з рішенням районного суду, 05 липня 2023 року ОСОБА_1 направила до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу у порядку ст. 355 ЦПК України (а.с. 131-133).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 липня 2023 року витребувано матеріали цивільної справи (а.с. 136).

28 липня 2023 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 01 вересня 2023 року передана судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04 вересня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Подільського районного суду міста Києва від 06 червня 2023 року - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня вручення копії даної ухвали для здійснення доплати судового збору у розмірі 536,80 грн. та подання платіжного документу на підтвердження доплати судового збору (а.с. 160-161).

Згідно з супровідним листом Київського апеляційного суду від 05 вересня 2023 року на вказану в апеляційній скарзі поштову адресу ОСОБА_1 направлялася копія вказаної ухвали для виконання (а.с. 164).

Разом з тим, до апеляційного суду повернулася поштова кореспонденція від ОСОБА_1 без вручення з відміткою працівників пошти, що адресат відсутній за вказаною адресою (а.с. 170-171).

У зв`язку з вищевказаним копія ухвали Київського апеляційного суду від 04 вересня 2023 року була направлена на електронну адресу ОСОБА_1 , зазначену в її апеляційній скарзі, на підтвердження чого у матеріалах справи міститься електронне підтвердження про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду від 02 жовтня 2023 року (а.с. 177-179).

Згідно з телефонограмою, складеною 01 листопада 2023 року об 11 год. 35 хв. засобами мобільного зв`язку ОСОБА_1 було повідомлено про те, що ухвалою Київського апеляційного суду від 04 вересня 2023 року її апеляційну скаргу було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги (а.с. 195).

Таким чином, суд використав усі процесуальні можливості щодо повідомлення ОСОБА_1 про залишення її апеляційної скарги без руху.

У постанові Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18 суд виходив із того, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22).

Оскільки, звертаючись у цій справі з апеляційною скаргою ОСОБА_1 вказувала свою електронну адресу та номер телефону, тобто бажала та не заперечувала, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом, і з урахуванням того, що у справі міститься довідка про доставку електронного листа та телефонограма, апеляційний суд вважає, що ОСОБА_1 повідомлена про залишення її апеляційної скарги без руху належним чином.

Проте станом на 07 листопада 2023 року недоліки апеляційної скарги, зазначені в ухвалі Київського апеляційного суду від 04 вересня 2023 року, апелянтом не усунуто, не подано до суду доказів на підтвердження доплати судового збору.

Виходячи зі змісту ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, у тому числі цікавиться рухом справи.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого «Гуржій проти України», заява № 326/3, 01 квітня 2008 року, «Олександр Шевченко проти України», № 8771/02, § 27, 26 квітня 2007 року). Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Поряд з цим, Європейський суд з прав людини зазначав, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі «Шульга проти України», № 16652/04). При цьому запобігати неналежній і такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі - завдання саме державних органів (див. рішення ЄСПЛ від 20.01.2011 у справі «Мусієнко проти України», № 26976/06).

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Зважаючи на практику Європейського суду з прав людини та з огляду на положення Конвенції щодо обов`язку сторони цікавитися рухом справи, застосування положень ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги не є порушенням права особи на доступ до правосуддя.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення апеляційної скарги.

Керуючись ст. 185, ч. 2 ст. 357, ч. 2 ст. 381 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Подільського районного суду міста Києва від 06 червня 2023 року - визнати неподаною та повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали надіслати учасникам справи, а скаржнику надіслати копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

О.В. Борисова

В.М. Ратнікова