Справа № 369/9580/22
Провадження № 2-о/369/51/23
РІШЕННЯ

Іменем України

26.12.2023 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Волчка А.Я.,

за участю секретаря Лоу А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

В обґрунтуванні заяви зазначила, що 30 травня 1964 року між заявником та ОСОБА_3 було укладено шлюб, який був зареєстрований у Павлодарському районному відділі РАЦСу Павлодарської області Республіки Казахстан. Також було видано відповідне свідоцтво про укладення шлюбу.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Камінь-Каширського районного управління юстиції Волинської області, актовий запис №105. Спадкоємцем першої черги за законом після його смерті є його дружина - ОСОБА_1 та його донька - ОСОБА_2 . Для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини заявниці слід пред`явити свідоцтво про укладення шлюбу з ОСОБА_3 на підтвердження родинних відносин зі спадкодавцем, однак через згубу даного свідоцтва вона позбавлена можливості це зробити.

На даний час заявниця позбавлена можливості виготовити дублікат свідоцтва про укладення шлюбу та встановити родинні відносини з померлим в позасудовому порядку, оскільки він укладався в, республіці Казахстан.

Єдиним підтвердженням того, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 був укладений є відмітка у паспорті заявниці та запис у витязі про реєстрацію актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження ОСОБА_2 де в графі «підстава запису відомостей про батька» вказано шлюб зареєстровано 30.05.1964 року.

Враховуючи вищевикладене просили встановити факт, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 являється чоловіком ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 04.10.2022 заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи проводити в порядку окремого провадження.

Заявник ОСОБА_1 та її представник в судове засідання не з`явились, 19.09.2023 від представника ОСОБА_4 через канцелярію суду надійшла заява вх.№44224 про розгляд справи за їх відсутності, просив заяву задовольнити.

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, 20.09.2023 року, надіслала до суду заяву за вх.№44261 про розгляд справи за її відсутності, просила заяву розглянути без її участі.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, письмові докази у справі, приходить до висновку що заява підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з вимогами п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту, зокрема родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року з наступними змінами і доповненнями «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 було укладено шлюб, який був зареєстрований в Павлодарському районному відділі РАЦСу Павлодарської області Республіки Казахстан, що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження від 20.09.2022 №4, який було складено 01 липня 1970 року.

У відомостях про батька зазначено: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , національність білорус; у відомостях про матір зазначено: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Підстава запису відомостей про батька: Шлюб зареєстрований 30.05.1964 року.

ІНФОРМАЦІЯ_6 народилась ОСОБА_2 , про що 01 липня 1970 року складено відповідний актовий запис №70, що підтверджується Свідоцтвом про народження (повторно) від 20 вересня 2022 року, серія НОМЕР_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік заявниці ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (повторно) серії НОМЕР_3 .

В свою чергу, відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 22.09.2022 року, спадкоємцями зазначеними у цьому свідоцтві майна ОСОБА_3 , 1942 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 є його: дочка - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , якій належить частка спадкового майна та його дружина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , якій належить частка спадкового майна.

Окрім того, як вбачається із відмітки у копії паспорта заявниці ОСОБА_1 , серії НОМЕР_4 виданого К-Каширським РВ УМВС України у Волинській області 23.07.1999 року, вказано, що шлюб між заявником ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , був зареєстрований 30.05.1964 року, відділом ЗАГСу Павлодарського району.

У відповідності до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу.

З огляду на те, що актовий запис про шлюб заявниці з ОСОБА_3 в органах державної реєстрації актів цивільного стану відсутній через його укладення та реєстрацію на території республіки Казахстан, заявницею втрачено свідоцтво про шлюб й отримати його повторно наразі неможливо, суд доходить висновку про задоволення заяви.

Керуючись ст. ст. 259, 264, 265, 293, 294, 315, 316, ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення - задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 являється чоловіком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5

Відомості про учасників справи:

Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ;

Заінтересована особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_6 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Андрій ВОЛЧКО