номер провадження 2/336/3713/2023
УХВАЛА

30.10.2023 м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Карабак Л.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: П`ята Запорізька державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області Вовк Ірини Іванівни про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИЛА:

24.10.2023, засобами поштового зв`язку до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя представником позивача, адвокатом Солтіс Іриною Володимирівною подано позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, ОСОБА_2 про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом.

Позивач просить визнати право власності на житловий будинок що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , яка сталася ІНФОРМАЦІЯ_1 , та після смерті ОСОБА_4 , яка сталася ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено та передано судді Карабак Л.Г.

Згідно з вимогами ч.1, ч.2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вивчивши матеріали позовної заяви з додатками на предмет дотримання вимог цивільного процесуального законодавства щодо форми та змісту, суддя приходить до наступних висновків.

Позовна заява не відповідає вимогам ч.2 ст.175 ЦПК України, оскільки не підписана позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте позивачем не дотримано вищезазначених вимог, не зазначено поштових індексів адреси позивача та відповідача, а також відсутні відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін, учасників по справі.

Положеннями ст.14 ЦПК України регламентовано, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Згідно з ч.ч.5, 6 ст.43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пункту 10 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС у добровільному порядку.

Відповідно до змісту п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Згідно з положеннями п.п.4, 5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З позовної заяви слідує, що позивачем зазначено двоє відповідачів, проте в порушення п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, в позовній заяві не викладено зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Крім того, в позові не зазначено доказів, що підтверджують, чи виділялась земельна ділянка як присадибна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 . Якщо виділялась, то кому саме і в якому розмірі.

Так, згідно копії викопування (додаток на арк.19) складеним 04.01.1966, загальний розмір земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2 , складав 316,4 кв.м., під забудовою 38,9 кв.м., а з технічного паспорту на будинок садибного типу за адресою: АДРЕСА_1 , складеного 10.05.2023 (додаток на арк.25), загальна площа земельної ділянки 846 кв.м., а забудована 125 кв.м.

В додатку на арк.52 до позовної заяви додана копія рішення виписки з протоколу засідання товариського суду пос. Чкалова 29 ділянки, від 27.04.1972, відповідно до тексту якого земельна ділянка за адресою АДРЕСА_2 виділялась ОСОБА_5 .

В додатку на арк.56 адвокатом зроблено запит до Державного архіву Запорізької області про надання інформації та копій документі, які мають відношення до цієї справи, але не надано відповіді.

Частиною 3 статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

В позовній заяві ціна позову визначена в розмірі 797 722,00 грн. При цьому, представник позивача посилається на висновок експерта-суб`єкта оціночної діяльності, про те вказаного висновку до позову не додається.

До матеріалів справи долучено відповідь на адвокатський запит, свідоцтво, кваліфікаційне свідоцтво оцінювача, сертифікат, посвідчення про підвищення кваліфікації оцінювача. Відповідь на адвокатський запит не є висновком експерта-суб`єкта оціночної діяльності. Суб`єкт оціночної діяльності не зазначає конкретних Методик, якими керується, не попереджено його про кримінальну відповідальність тощо.

З відповіді на адвокатський запит слідує, що суб`єкт оціночної діяльності на підставі даних наведених в запиті, технічного паспорту, із застосування методик затверджених законодавством України, вказала, що станом на 14.06.2023 найбільш ймовірна середньоринкова вартість об`єкта нерухомості одноповерхового будинку, загальна площа 66,7 кв.м., житловою площею 43,2 кв.м. рік побудови 1974, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , становить діапазон ринкової вартості 749181,80 851799,78 грн., найбільш ймовірна середньозважена ринкова вартість з округленням до цілих становить 797722,00 грн.

З наведеного слідує, що при проведенні оцінки об`єктом оцінки був житловий будинок одноповерховий, загальна площа 66,7 кв.м., житловою площею 43,2 кв.м. рік побудови 1974, проте з вказаної відповіді на адвокатський запит не вбачається, чи були всі споруди домоволодіння враховані при його складанні та визначенні величини вартості житлового будинку.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи (ч. 2 ст. 176 ЦПК України).

Пунктом 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.95 за N 20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" встановлено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Окрім того, вартість майна визначається відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

За статтею 3 зазначеного Закону незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Ціна позову визначається дійсною вартістю спірного майна на час звернення до суду з позовною заявою.

Так, для визначення ціни позову позивач повинен надати суду Звіт щодо дійсної вартості спадкового майна (надавши його до суду у повному обсязі) та сплатити судовий збір, відповідно до дійсної вартості.

В розмірі встановленому Законом України «Про судовий збір», за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, в порушення зазначених вимог, позовна заява не містить зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Так, позивачу слід усунути зазначені недоліки, шляхом зазначення щодо наявності у неї або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Представником позивача разом з позовною заявою подано клопотання про звільнення від сплати судового збору. В обґрунтування клопотання зазначає, що позивач є одинокою матір`ю, яка сама виховує та утримує дитину інваліда, отримує державну допомогу.

Проте, виходячи зі змісту ухвали Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від від 11.07.2023 по справі № 336/6563/23 про залишення без руху позову та вирішення питання щодо клопотання позивача про звільнення її від сплати судового збору, позивачем надавалась довідка про доходи з місця її роботи на ПАТ «Запорізький абразивний комбінат», хоча до клопотання від 23.10.2023 такого документу не було надано, а надані лише довідки з УСЗН ЗМР по Шевченківському району, про те, що вона перебуває на обліку та отримує державну соціальну допомогу.

Заявником не надано жодних доказів на підтвердження відсутності коштів, що може бути підставою для звільнення від сплати судового збору в розумінні статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у позивача пільг щодо його оплати, суд доходить висновку про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами позивача щодо можливості звернення до суду (за умови виконання вимог закону щодо оплати позовної заяви судовим збором) у цій справі дотримано.

Скрутний матеріальний стан позивачки, як підстава для звільнення від сплати судового збору, не підтверджений належними та актуальними доказами на час подання клопотання, зокрема не надано підтверджень того, що розмір судового збору, який підлягає сплаті, перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік або є інші підстави для звільнення чи відстрочки сплати судового збору відповідно до вимог законодавства. В даному випадку відсутні підстави для звільнення позивачки від сплати судового збору за подання позовної заяви з вимогами майнового характеру (визнання права власності на спадкове майно), у зв`язку з не доведенням тяжкого майнового стану, чи інших обставин, які могли бути підставою для задоволення такого клопотання.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру та надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Вказані судом недоліки перешкоджають прийняттю позовної заяви до судового розгляду, у зв`язку з чим її слід залишити без руху і надати позивачу строк для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Враховуючи викладене, позовну заяву на підставі ст.185 ЦПК України слід залишити без руху, та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

В задоволенні клопотання представника позивача, адвоката Солтіс Ірини Володимирівни про звільнення позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: П`ята Запорізька державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області Вовк Ірини Іванівни про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків в п`ять днів з дня отримання цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.Г.Карабак