ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

02 травня 2023 року місто Чернівці справа №718/917/22

провадження №22-ц/822/425/23

Чернівецький апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Височанської Н.К., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шевченко Микола Миколайович на рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 20 березня 2023 року по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернівцігаз Збут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановила:

24 квітня 2023 року на адресу Чернівецького апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шевченко М.М. на рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 20 березня 2023 року.

Рішенням Глибоцького районного суду Чернівецької області від 20 березня 2023 року, змінені позовні вимоги ТОВ «Чернівцігаз Збут» задоволено повністю. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Чернівцігаз Збут» заборгованість за спожитий природній газ за період з травня 2019 року по квітень 2022 року в сумі 11 865 (одинадцять тисяч вісімсот шістдесят п`ять) гривень, 73 копійки, а також стягнуто витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) гривня, 00 копійок. Повний текст рішення складено 22 березня 2023 року.

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 24 квітня 2023 року матеріали справи витребувані з суду першої інстанції, які надійшли на адресу суду апеляційної інстанції 01 травня 2023 року.

В поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шевченко М.М. просив поновити процесуальний строк на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що копію оскаржуваного рішення відповідач отримала 24 березня 2023 року. Також апелянт просила відстрочити їй сплату судового збору за подання апеляційної скарги на один місяць, але до ухвалення судового рішення по справі. Посилалася на те, що не працює і її нерегулярного мінливого доходу недостатньо для сплати судового збору.

Щодо клопотання про поновлення строку

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення відповідного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, повний текст оскаржуваного рішення складено судом 22 березня 2023 року, отже останнім днем визначеним для подання апеляційної скарги було 21 квітня 2023 року.

Апелянтом в поданій апеляційній скарзі порушено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Однак, як вбачається із відтиску печатки Укрпошти на конверті, ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шевченко М.М. спрямував до Чернівецького апеляційного суду апеляційну скаргу 21 квітня 2023 року, тобто в межах строку на апеляційне оскарження.

Таким чином, ОСОБА_1 не пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження даного рішення.

Щодо клопотання про відстрочення сплати судового збору

У статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону № 3674?VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

ЄСПЛ неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Наведені заявником у апеляційній скарзі аргументи не дають достатніх підстав для вирішення питання відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру належного до сплати судового збору або звільнення від його сплати.

Зокрема, заявником не надані докази щодо наведених аргументів неможливості сплатити судовий збір. Зокрема не надано доказів неспроможності сплати судового збору, які б містили інформацію про майновий стан заявниці в цілому, не надано необхідних відомостей про відсутність нерухомого та рухомого майна, коштів на рахунках тощо, які б свідчили про те, що за майновим станом вона не спроможна сплатити судовий збір.

Таким чином, посилання заявниці на неможливість сплатити судовий збір є безпідставними та необґрунтованими, що унеможливлює задоволення клопотання, наслідком якого є прийняття апеляційної скарги без сплати судового збору.

Аналогічна правова позиція висловлена в ухвалі Верховного суду від 28 листопада 2022 року по справі №466/9577/18.

Апеляційний Суд врахував, що Закон № 3674?VI визначає порядок сплати судового збору, встановлює ставки, які залежать від змісту позовних вимог (майнового, немайнового характеру), інших заяв процесуального характеру, статусу особи позивача (юридична, фізична особа).

Наведений Закон визначає обов`язок особи, яка звертається до суду за захистом свого майнового, немайнового права та/або обов`язку, здійснити сплату судового збору. Такий обов`язок справляння судового збору є законним фінансовим обмеженням та убезпечує від надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Таким чином, заявнику необхідно сплатити судовий збір.

Частиною 1 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктами 1, 2 п.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана: юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а ставка за подання юридичною особою або фізичною особою - підприємцем до суду позовної заяви немайнового характеру становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.6 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду має складати 150 відсотків ставки, що підлягало сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

На підставі викладеного, враховуючи ціну позову, за подання апеляційної скарги апелянт повинен сплатити судовий збір у розмірі 3721,50 грн. ( 2481,00 грн.*150%).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Згідно ч.2 ст.357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наданням апелянту строку десять днів з дня отримання копії даної ухвали для виправлення зазначених вище недоліків, подавши до апеляційного суду документи, що підтверджують сплату судового збору, у встановлених порядку і розмірі.

Керуючись статтями 185, 357 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шевченко Микола Миколайович про відстрочення сплати розміру судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шевченко Микола Миколайович на рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 20 березня 2023 залишити без руху.

ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір в розмірі 3721,50 грн. на такі реквізити доходного рахунку: Одержувач: Чернівецьке УК/ Чернівецька ТГ/22030101, Код отримувача (ЄДРПОУ): 37836095, Банк: Казначейство України (ЕАП), МФО (отримувача): 899998, р/р UA0024405, КОД 22030101, призначення платежу: судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду, назва суду Чернівецький апеляційний суд.

Для усунення недоліків надати ОСОБА_1 строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали, про що повідомити останню.

Оригінал відповідної квитанції подати до Чернівецького апеляційного суду.

Роз`яснити апелянту, що в разі не виправлення недоліків апеляційної скарги у встановлений у даній ухвалі строк, відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України, вона визнається неподаною і повертається апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.К.Височанська