ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 548/2344/21 Номер провадження 22-ц/814/232/23Головуючий у 1-й інстанції Миркушіна Н.С. Доповідач ап. інст. Абрамов П. С.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Абрамова П.С.,

Суддів: Одринської Т.В., Панченка О.О.,

розглянувши справу за апеляційною скаргою представника позивача, ОСОБА_1 , адвоката Петракова В.А., на рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 21 квітня 2022 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору купівлі-продажу, відшкодування матеріальної та моральної шкоди

УУСТАНОВИВ:

У жовтні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 про повернення сплаченої за товар неналежної якості суми у розмір 11 540,00 грн та 10 000 грн в рахунок відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 21 квітня 2022 року у задоволенні позову відмовлено.

Із вказаним рішенням не погодилась позивач ОСОБА_1 та оскаржила його в апеляційному порядку через свого представника, адвоката Петракова В.А.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 19.12.2022 апеляційну скаргу залишено без руху на підставі частини 2 статті 357 ЦПК України та надано скаржнику строк 10 десять днів з моменту отримання копії даної ухвали для сплати судового збору за подачу апеляційної скарги у сумі 1 362,00 грн та надання доказів підтвердження такої сплати.

Копію вказаної ухвали було надіслано судом представнику позивача, ОСОБА_1 , адвокату Петракова В.А. на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зазначена в апеляційній скарзі, та доставлена до електронної скриньки 16.11.2022, про що в матеріалах справи наявна довідка про доставку електронного листа до електронної скриньки.

Відповідно до ч. 7 ст. 272 ЦПК України якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина п`ята статті 14 ЦПК України).

Зміст вказаної процесуальної норми свідчить про те, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22), від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22), від 30 листопада 2022 року у справі № 725/486/22 (провадження № 61-7107 св22).

Частинами першою та другою статті 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

У цивільному судочинстві адвокат як представник не наділений самостійними процесуальними правами та не є стороною у справі, а лише здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

За змістом частини третьої статті 2 ЦПК України не допускається зловживання процесуальними правами.

Згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Тобто на учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Наведеною нормою чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо подання доказів.

Виходячи з релевантної практики ЄСПЛ, сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, пункт 27 рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року).

У даній справі, протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху, так і станом на час постановлення даної ухвали, від скаржника (адвоката скаржника) до Полтавського апеляційного суду не надійшло жодного документу на усунення недоліків апеляційної скарги, залишеної без руху, судовий збір не сплачено, вимоги ухвали апеляційного суду не виконані, недоліки апеляційної скарги, залишеної без руху, не усунуті у встановлений порядок та строк. Також, представник скаржника не повідомляв апеляційний суд про припинення представництва скаржника у справі, у порушення положень частини третьої статті 2 та частини першої статті 44 ЦПК України наданими йому процесуальними правами добросовісно не скористався, формально поставився до виконання процесуального обов`язку скаржника щодо сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у справі № 369/10246/18 у постанові від 22.07.2021.

Також, апеляційний суд зазначає, що відповідно до частини другої статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

За частинами першою і другою статті 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (частина перша статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень»).

Ухвала Полтавського апеляційного суду від 19.12.2022 була оприлюднена 30.12.2022 у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Враховуючи наведене, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що скаржник та його адвокат мав право та дійсну можливість ознайомитись з ухвалою Полтавського апеляційного суду від 19.12.2023 у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Нормою ч. 2 ст. 357 ЦПК України визначено, що до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, установлених ст. 356 цього кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього кодексу, тобто апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та надати скаржнику строк на усунення недоліків.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За наведених вище обставин, у зв`язку із не усуненням скаржником недоліків апеляційної скарги, залишеної без руху, апеляційну скаргу необхідно визнати неподаною та повернути скаржнику.

Керуючись ч. 2 ст. 357, ч. 3 ст. 185, 381 ЦПК України

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника позивача, ОСОБА_1 , адвоката Петракова В.А., на рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 21 квітня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору купівлі-продажу, відшкодування матеріальної та моральної шкоди - визнати неподаною та повернути скаржнику.

Роз`яснити, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню з апеляційною скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення і може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя П.С. Абрамов

Судді Т.В. Одринська

О.О. Панченко