Справа № 216/5888/20
Провадження 2/216/290/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2023 року м. Кривий Ріг

Центрально Міський районний суд м. Кривого Рогу у складі:

головуючого судді: Бутенко М. В.

за участю

секретар судового засідання Кравець А.С.

представник ОСОБА_1 ОСОБА_2

відповідач - позивач ОСОБА_3

розглянув у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Кривого Рогу цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , про застосування наслідків нікчемності правочину, шляхом стягнення коштів, одержаних за нікчемним правочином, та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , про визнання недійсним правочину, як такого що вчинено внаслідок зловмисної домовленості представника однієї сторони з другою, та стягнення з відповідачів у солідарному порядку моральної шкоди у розмірі 300 000,00 грн., -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Центрально-Міського райсуду м. Кривого Рогу знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , про застосування наслідків нікчемності правочину, шляхом стягнення коштів, одержаних за нікчемним правочином, та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , про визнання недійсним правочину, як такого що вчинено внаслідок зловмисної домовленості представника однієї сторони з другою, та стягнення з відповідачів у солідарному порядку моральної шкоди у розмірі 300 000,00 грн.

Ухвалою суду від 23.11.2020 року справу було прийнято до розгляду та відкрито провадження за первинним позовом. Розгляд справи було призначено у спрощеному провадженні з викликом сторін по справі.

21.10.2021 ухвалою суду було прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву.

07.03.2023 року, через канцелярію суду, адвокат Лівицький О.М. подав клопотання про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

В судовому засіданні 21.04.2023 року вищезазначене клопотання підтримав та наполягав на його задоволенні.

Відповідно до ч. ч. 2-6 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність справи або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до положень Глави 10 Розділу ІІІ ЦПК України, спрощене провадження можливе у двох формах: спрощене позовне провадження без повідомлення сторін та спрощене позовне провадження з повідомленням сторін.

Для цілей цього Кодексу малознаними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому згідно ч. ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування; в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вищезазначеними вимогами.

Згідно вимог ч. 4 ст. 193 ЦПК України, у випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 21.04.2023 року клопотання адвоката Лівицького О.М. було задоволено, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче засіданні призначено на 04.05.2023 року.

В підготовчому судовому засіданні, 04.05.2023 року, ОСОБА_3 заявлено клопотання про залучення до участі у справі у якості її представників осіб ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Відповідно до статті 131-2 Конституції України, для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Незалежність адвокатури гарантується. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.

Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Згідно вимог ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно вимог ст. 62 ЦПК України, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.

04.05.2023 року, судом не виходячи до нарадчої кімнати, постановлено ухвалу про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про залучення до участі у справі у якості її представників осіб ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

В судовому засіданні 04.05.2023 року ОСОБА_3 заявлено заперечення на дії судді стосовно відмови у залученні в якості її представників осіб ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

04.05.2023 року, судом не виходячи до нарадчої кімнати, постановлено ухвалу про залишення без розгляду заперечення ОСОБА_3 на дії судді.

Одразу після цього, ОСОБА_3 подано письмове заперечення на дії судді, стосовно відмови у залученні в якості представників особи ОСОБА_3 осіб ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Відповідно до ч. 1 ст. 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Статтею 214 ЦПК України регламентовано, що при одноособовому розгляді справи суддя, який розглядає справу, є головуючим у судовому засіданні. Головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи. У разі виникнення заперечень у будь-кого з учасників справи, а також свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів щодо дій головуючого ці заперечення заносяться до протоколу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу. Головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Таким чином, вказана норма права встановлює право на подання заперечень щодо дій головуючого саме в судовому засіданні, і з приводу дій головуючого, вчинених у судовому засіданні. Незгода з судовими рішеннями підставою для подання заперечень бути не може.

Відповідно до змісту ЦПК України, процесуальні поняття «дії» та «рішення» не є тотожними.

Згідно п.1 ч.1 ст.258 ЦПК України, ухвала є видом судового рішення.

Сторона, що заявила заперечення, сама вказала в тексті заперечень, що причиною їх внесення було прийняття судом рішення в судовому засіданні про відмову у задоволенні клопотання, тобто, згідно п.1 ч.1 ст.258 ЦПК України, винесення судом судового рішення.

Для випадків незгоди учасників процесу з винесеними судом рішеннями ЦПК України передбачає окремий вид процесуальної поведінки у вигляді оскарження таких рішень у встановленому порядку як разом з рішенням суду по суті справи, так і окремо від нього.

При цьому, вказане рішення судом було постановлено усно та занесене до протоколу судового засідання, що відповідає вимогам чинного ЦПК України.

Згідно ч. 5 ст. 259 ЦПК України, ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання.

Відповідно до вимог ст. 352 ЦПК України, учасники справи, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково. Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції окремо від рішення суду лише у випадках, передбачених статтею 353 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Відповідно до ч.1-2 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

В сукупності вищевикладеного вбачається, що незгода з діями головуючого судді є фактичною незгодою з прийнятим головуючим суддею рішенням, доводи, викладені ОСОБА_3 у запереченнях, є безпідставними, спрямованими на домінування однієї сторони над іншою. Твердження про упередженість головуючого судді є надуманими, мають на меті тиск на суд з метою отримання бажаного рішення у справі.

За висновком суду дії головуючого судді у справі відповідають засадам цивільного процесуального закону та у повній мірі узгоджуються з його вимогами з метою забезпечення рівності прав всіх учасників розгляду, а тому заперечення позивача ОСОБА_3 підлягають відхиленню.

Доказів, які б спростовувати встановлені фактичні обставини та висновки суду, надано не було

Керуючись ст.ст. 214, 259, 260, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відхилити заперечення ОСОБА_3 на дії судді, стосовно відмови у залученні в якості представників особи ОСОБА_3 осіб ОСОБА_5 та ОСОБА_6 для участі у цивільній справі № 216/5888/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , про застосування наслідків нікчемності правочину, шляхом стягнення коштів, одержаних за нікчемним правочином, та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , про визнання недійсним правочину, як такого що вчинено внаслідок зловмисної домовленості представника однієї сторони з другою, та стягнення з відповідачів у солідарному порядку моральної шкоди у розмірі 300 000,00 грн

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду

Суддя: М. В. БУТЕНКО