Справа № 758/1454/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2023 року Подільський районний суд міста Києва

в складі головуючого судді Лещенко О.В.,

за участю: секретаря судового засідання Конончука Д.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву позивача про зміну предмету позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

25.04.2023 року представник позивача ОСОБА_3 звернувся з заявою від про зміну предмету позову, в якій просив викласти прохальну частину заяви в наступній редакції.:

«Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) аліменти на утримання дитини: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 16,66% від доходів кожного місяця, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, передбачено законодавством.».

Представник позивача та позивач у судове засідання не з`явилися, про час та місце проведення судового засіданні повідомлені належним чином. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі сторони позивача.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце проведення судового засіданні повідомлений належним чином.

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути питання щодо прийняття заяви про зміну предмета позову у відсутність сторін у справі.

Вивчивши заяву представника позивача про зміну предмета позову та вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

ЦПК України передбачає право позивача змінити предмет або підставу позову, тому необхідно чітко розуміти поняття й ознаки цих правових явищ. При цьому, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Верховний суд у постанові № 910/18389/20 зробив висновок про те, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи вищевикладене, суд розцінює заяву представника позивача як заяву про зміну предмета позову.

В аспекті можливості чи неможливості прийняття до розгляду такого процесуального документу як «нова редакція позовної заяви», суд виходить з того, що відповідно до практики ЄСПЛ надмірний формалізм вважається порушенням права на справедливий суд, а відтак вважає за можливе прийняти до розгляду заяву представника позивача про зміну предмета позову та розглядати справу з урахуванням викладення позовних вимог позивача у редакції від 25.04.2023 року.

Звідси, приймаючи до уваги зміст поданої заяви про зміну предмета позову, суд приходить до висновку про наявність підстав для її задоволення.

Керуючись ст.ст.13, 49, 258-261 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника позивача ОСОБА_3 про зміну предмета позову - задовольнити.

Прийняти заяву представника позивача ОСОБА_3 від 25.04.2023 про зміну предмета позову у цивільній справі №758/1454/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментівта розглядати справу з урахуванням позовних вимог в новій редакції, а саме:

«Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) аліменти на утримання дитини: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 16,66% від доходів кожного місяця, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, передбачено законодавством.».

В подальшому розглядати справу з урахуванням заяви про зміну предмету позову.

У судовому засіданні оголосити до 07.06.2023 року на 09 годину 30 хвилин.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяО. В. Лещенко