Ухвала

01 травня 2023 року

місто Київ

справа № 626/1397/22

провадження № 61-6151ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Яремка В. В. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Ступак О. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Тарасенко Віра Юріївна, на постанову Харківського апеляційного суду від 12 квітня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив:

визнати протиправним та скасувати рішення постійної діючої комісії Красноградського відділення Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» (далі - АТ «ОГС «Харківгаз») від 28 січня 2022 року щодо проведення донарахувань об`ємів та суми вартості необлікового (донарахованого) природного газу за цінами закупівлі природного газу в обсязі 2860,67 м3, вартістю 94 270,04 грн, прийнятого на підставі акта про порушення від 16 грудня 2021 року № КН 004267 та акта експертизи лічильника газу від 23 грудня 2021 року № 1979;

скасувати проведені нарахування необлікового (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості у розмірі 94 270,04 грн;

зобов`язати АТ «ОГС «Харківгаз» за власний рахунок підключити до газорозподільної системи газове обладнання квартири АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 та відновити розподіл природного газу у зазначеному житловому приміщенні.

Рішенням Красноградського районного суду Харківської області від 27 грудня 2022 року позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано рішення постійної діючої комісії АТ «ОГС «Харківгаз», оформлене протоколом засідання комісії від 28 січня 2022 року, про проведення за об`єктом споживача ОСОБА_1 донарахувань об`ємів та суми вартості необлікового (донарахованого) природного газу за цінами закупівлі природного газу в обсязі 2860,67 м3, вартістю 94 270,04 грн, прийнятого на підставі акта про порушення від 16 грудня 2021 року № КН 004267 та акта експертизи лічильника газу від 23 грудня 2021 року № 1979, скасовано проведені нарахування необлікового (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості у розмірі 94 270,04 грн.

В іншій частині позову відмовлено. Здійснено розподіл судових витрат.

Постановою Харківського апеляційного суду від 12 квітня 2023 року апеляційну АТ «ОГС «Харківгаз» задоволено. Рішення Красноградського районного суду Харківської області від 27 грудня 2022 року скасовано. Ухвалено нове судове рішення, яким у позові відмовлено. Здійснено розподіл судових витрат.

Суд апеляційної інстанції врахував такі обставини. Актом про порушення від 16 грудня 2021 року № КН 004267, під час проведення огляду лічильника природного газу, було виявлено несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу, а саме виявлено ознаки зняття мастичних пломб або порушення повірочного тавра, тобто є підозра неавтентичності пломби заводу виробника. Актом експертизи лічильника газу від 23 грудня 2021 року № 1979 встановлено ознаки втручання та порушення цілісності відлікового механізму (він від`єднується та є механічне пошкодження монтажної планки відлікового механізму, що негативно впливає на облік спожитого газу).

Тому, врахувавши факт виявлення несанкціонованого втручання ОСОБА_1 у роботу засобу вимірювальної техніки, що підтверджено належними письмовими доказами, відсутні підстави для скасування відповідного рішення постійно діючої комісії АТ «ОГС «Харківгаз».

Аргументи позову про невідповідність розрахунку суми донарахування розміру опалювальної площі, який зазначений у технічному паспорті на житлове приміщення, суд апеляційної інстанції відхилив, які такі, що спростовано належним чином завіреними документами відповідача.

У квітні 2023 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Тарасенко В. Ю., в якій заявник, просить скасувати постанову Харківського апеляційного суду від 12 квітня 2023 року, а рішення Красноградського районного суду Харківської області від 27 грудня 2022 року залишити в силі.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судове рішення у малозначній справі та ціна позову в якій не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8 частини другої).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом позову у цій справі є вимоги майнового характеру - про скасування нарахування необлікового (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості у розмірі 94 270,04 грн, а також вимоги немайнового характеру - про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про стягнення коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Ціна позову у цій справі становить 94 270,04 грн, яка станом на 01 січня 2023 року не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684,00 грн х 250 = 671 000,00 грн).

Щодо справи в частині вимог немайнового характеру - визнання протиправним та скасування рішення комісії, зобов`язання вчинити дії, то вона не є справою, яка підлягає розгляду лише за правилами загального позовного провадження, виключний перелік яких передбачений частиною четвертою статті 274 ЦПК України.

Отже, зазначена справа є незначної складності та не належить до винятків із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, тому незалежно від того визнав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, ураховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України належить до Загальних положень цього кодексу, які поширюються й на касаційне провадження, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

При цьому, Верховний Суд дав оцінку та врахував: предмет позову, складність справи, значення справи для сторін і суспільства в цілому, предмет касаційного оскарження.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 посилається на те, що справа має виняткове значення для нього, оскільки відповідачем проведено донарахування об`ємів та суми вартості необлікованого (донарахованого) природного газу за порушення, яке він не вчиняв, а тому відмова у позові призведе до негативних для заявника наслідків у вигляді стягнення з нього зазначеної вартості природного газу. У разі несплати позивачем спірних коштів зазначене може призвести до відключення від газопостачання, що у період війни ускладнить нормальні життєві умови.

Зазначені доводи фактично підтверджують незгоду особи, яка подала касаційну скаргу, з оскарженим судовим рішенням, такі доводи також направлені на обґрунтування заявником підстав для задоволення позову, зумовлюють необхідність здійснення переоцінки доказів щодо підтвердження/спростування факту втручання у роботу засобу вимірювальної техніки, а отже, наявності або відсутності підстав для задоволення позову, відповідно, такі доводи не свідчать, що справа має для ОСОБА_1 виняткове значення, оскільки це може бути оцінкою сторони щодо кожної конкретної справи, учасником якої вона є.

Також посилання в касаційній скарзі про ймовірність настання для заявника негативних наслідків у разі не задоволення позову не може розцінюватися як виняткове значення справи для нього, оскільки спонукання до вчинення процесуальної дії (ухвалення позитивного судового рішення) не має ставитися в залежність негативним наслідкам, що можуть настати у разі не ухвалення очікуваного стороною судового рішення.

Касаційна скарга не містить інших посилань на винятки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у малозначній справі та у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, підлягають касаційному оскарженню. Верховний Суд таких випадків не встановив, заявник їх наявність не обґрунтував.

Суд зазначає, що учасники судового процесу мають розуміти, що визначені підпунктами «а», «б», «в», «г» пункту 2 частини 3 статті 389 ЦПК України випадки є виключенням із загального правила і необхідність відкриття касаційного провадження у справі на підставі будь-якого з них потребує належних, фундаментальних обґрунтувань, як від заінтересованих осіб, так і від Суду, оскільки в іншому випадку принцип правової визначеності буде порушено.

Підстав для висновку про те, що справа стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, і що справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу, немає.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Зазначене відповідає Рекомендаціям № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися щодо тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. При цьому право на суд не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, і такі обмеження не можуть зашкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 36 рішення ЄСПЛ у справі «Golder v. the United Kingdom» (Голдер проти Сполученого Королівства) від 21 лютого 1975 року та пункт 27 рішення ЄСПЛ у справі «Пелевін проти України» від 20 травня 2010 року.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення ЄСПЛ у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).

З урахуванням наведеного, оскільки ОСОБА_1 подав касаційну скаргу на судове рішення у малозначній справі та з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що не підлягає касаційному оскарженню, є підстави для відмови у відкритті касаційного провадження.

Керуючись частинами шостою, дев`ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Тарасенко Віра Юріївна, на постанову Харківського апеляційного суду від 12 квітня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявникові.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Яремко

А. С. Олійник

О. В. Ступак