Провадження № 2/756/255/23
У Х В А Л А

09 травня 2023 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Тихої О.О.,

за участі секретаря судового засідання - Кренджеляк А.М.,

представника відповідача - Стецька М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Фаворит», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі», про визнання права та зобов`язання забезпечити підключення нежилого приміщення до електромережі,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Фаворит», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі», про визнання права та зобов`язання забезпечити підключення нежилого приміщення до електромережі.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 14.01.2021 відкрито загальне позовне провадження у справі.

Ухвалою суду від 29.03.2023 закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті.

У судове засідання представник позивача та позивач повторно не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку, про причини неявки суду належним чином не повідомили, заяву про розгляд справи за їх відсутності не подали.

Представник відповідача у судовому засіданні просив залишити позовну заяву без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання позивача та його представника, які належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку.

Суд, заслухавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Судом встановлено, що 24.12.2020 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСББ «Фаворит», у якому просив: 1) визнати за ним право на підключення належного йому на праві власності нежилого приміщення АДРЕСА_1 до системи енергопостачання відповідно до Робочого проекту «Житловий комплект з вбудовано-прибудованими приміщеннями, паркінгом (збільшення навантаження квартири АДРЕСА_1 »; 2) зобов`язати ОСББ «Фаворит» забезпечити уповноваженим в представникам ОСОБА_1 безперешкодний доступ до технічних приміщень, через які проходить стовбур сміттєпроводу, з першого по 24 поверхи, а також до підвального приміщення жилого будинку АДРЕСА_1 з ціллю прокладання через міжповерхові перекриття будівлі та монтажу окремого каналу для прокладання електрокабеля та забезпечити приєднання прокладеного електрокабеля до розподільчого щита електропостачання, який розташований у підвальному приміщенні жилого будинку АДРЕСА_1 .

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 14.01.2021 відкрито загальне позовне провадження у справі.

Ухвалою суду від 29.03.2023 закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті.

У судові засідання, які були призначені на 24.04.2023 та 09.05.2023, позивач та його представни не з`явилися, про день, час та місце судових засідань були повідомлені у встановленому законом порядку.

Так, про дату судового засідання, призначеного на 24.04.2023 представника позивача - адвоката Рибченка О.Г. було повідомлено телефонограмою на номер його мобільного телефону: НОМЕР_1 .

Про дату судового засідання, призначеного на 09.05.2023, позивач був повідомлений шляхом направлення судової повістки за адресою, зазначеною ним у позовній заяві: АДРЕСА_3 (трекінг відправлення - 378), вказане поштове відправлення повернуто відправнику, у зв`язку з тим, що адресат відсутній за вказаною адресою, крім того, на мобільний телефон позивача направлено повідомлення з датою та часом розгляду вказаної справи, які згідно з довідкою про доставку SMS та довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» отримано 24.04.2023 о 10:19:55 та 10:19:23, відповідно. Додатково на мобільний телефон представника ОСОБА_2 направлено повідомлення з датою та часом розгляду вказаної справи, яке згідно з довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» отримано 24.04.2023 о 10:16:45.

Крім того, кожна дата судового засідання відображалась завчасно на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за веб-адресою: https://ob.ki.court.gov.ua/.

Відповідно до п.п. 2, 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи, а також день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

При цьому, суд враховує правові позиції, викладені у постанові Великої палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 18.03.2021 у справі №911/3142/19, згідно з якими направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважити повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а отже, здійснення судом всіх можливих спроб для повідомлення позивача про наявність відповідного позову до нього.

Відповідно до правових позицій, викладених у постановах Верховного Суду від 30.11.2022 у справі №759/14068/19 та 17.11.2022 у справі №560/541/20, застосування судами альтернативних засобів комунікації не суперечать діючому законодавству та дозволяють досягти правової мети - інформування учасника справи.

Викладене свідчить про те, що суд виконав покладений на нього обов`язок повідомити учасників про дату, час та місце розгляду справи, проте позивач, а також його представник, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, не скористалися своїм правом взяти участь у судовому засіданні, про причини неявки у встановленому законом порядку суду не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходили.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019).

Згідно зі ст. ст. 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18; від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, від 06 квітня 2023 року у справі №9901/345/21.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц.

З урахуванням наведеного, зважаючи на те, що належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання позивач та його представник повторно не з`явилися у судове засідання, заяви про розгляд справи за їх відсутності не надіслали, враховуючи клопотання представника відповідача, який наполягав на залишенні позову без розгляду, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Разом з тим, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України), тому порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 43, 44, 223, 257, 260-261, 353-355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Фаворит», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі», про визнання права та зобов`язання забезпечити підключення нежилого приміщення до електромережі залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата виготовлення повного тексту ухвали - 15.05.2023.

Суддя О.О. Тиха