Справа № 481/891/23
Провадж.№ 2/481/198/2023
УХВАЛА

(про залишення позовної заяви без руху)

04.05.2023 року м. Новий Буг

Суддя Новобузького районного суду Миколаївської області Васильченко-Дрига Н.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Зірка», про розірвання договору оренди землі та зобов`язання повернути земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Зірка», в якому просить розірвати договір оренди землі від 01.01.2014р., кадастровий номер :01:000:0226, площею 8,1002га, який був укладений між спадкодавцем ОСОБА_2 та Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю «Зірка». Крім того, просив зобов`язати Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Зірка» повернути йому належну на праві власності, як спадкоємцю земельну ділянку, площею 8,1002га, яка розташована на території Новоюр`ївської сільської ради Баштанського (колишнього Новобузького) району Миколаївської області. Позивачем у позовній заяві також було викладено прохання про звільнення від сплати судового збору, у зв`язку з тим, що він є малозабезпеченою особою, на утриманні має трьох малолітніх дітей, наразі знаходиться у скрутному майновому стані.

Позовну заяву позивачем подано без додержання вимог встановлених ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а саме:

1) в позовній заяві не зазначено номер і серію паспорта позивача та повну адресу відповідача (назву вулиці та номер будинку), оскільки згідно п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи та його місце знаходження;

2) відповідно до ч.6 п. 3 ст. 175 ЦПК України до позовної заяви додаються відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору (копія заяви про звернення до відповідача);

3) відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як убачається з прохальної частини позовної заяви, позивачем заявлено у позовні дві вимоги немайнового характеру, а саме розірвання договору оренди землі та зобов`язання повернути земельну ділянку.

Порядок сплати і розмір судового збору визначений Законом України «Про судовий збір».

Судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір входить до складу судових витрат.

Судові витрати - це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з розглядом справи та вирішенням, а у випадках звільнення від сплати цих осіб - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року у розмірі 2684 гривень.

За змістом п. 5 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви немайнового характеру, сплачується судовий збір 0,4 відсоток розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2684х0,4=1073,60грн.

Відповідно до п.3 ч.2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В позовній заяві позивач просив про звільнення від сплати судового збору, оскільки, він є малозабезпеченою особою, на утриманні має трьох малолітніх дітей, наразі знаходиться у скрутному майновому стані.

Відповідно до частин першої, третьої статті 136 Цивільного процесуального кодексу України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з частинами першою, другою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст. ст. 77, 78 ЦПК України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

У пункті 29 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України від 17.10.2014 року №10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" роз`яснено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

При цьому, питання звільнення, відстрочення або розстрочення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Таким чином у зверненні з клопотанням про звільнення від сплати судового збору позивач повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази (актуальних на момент звернення до суду відомостей з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, довідки банківських установ про наявність/відсутність рахунків, в тому числі депозитних, довідки про знаходження на обліку, тощо).

Разом з тим, позивачем не надано обґрунтованих та беззаперечних доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, які б свідчили про неможливість сплати судового збору. Суд зауважує, що саме по собі посилання позивача про те що він є малозабезпеченою особою і знаходиться в скрутному майновому стані не є підставою для звільнення від сплати судового збору. Позивач не надав відомості про знаходження на обліку, як малозабезпечена сім`я, довідку про доходи сім`ї, відомості про утриманців.

З огляду на зазначене, підстави для звільнення від сплати судового збору, відсутні.

Варто зазначити, що відмова у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви не може вважатися обмеженням доступу до суду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

У зв`язку із цим, позивачу необхідно сплатити судовий збір виходячи із розрахунку: 1073,60грн. (судовий збір за одну вимогу немайнового характеру) х 2 (заявлені позивачем вимоги)=2147,20 грн. та надати до суду оригінал квитанції або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України позовна заява ОСОБА_1 до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Зірка», про розірвання договору оренди землі та зобов`язання повернути земельну ділянку підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Зірка», про розірвання договору оренди землі та зобов`язання повернути земельну ділянку - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, усунути недоліки позовної заяви. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя Наталя ВАСИЛЬЧЕНКО-ДРИГА