Ухвала

18 серпня 2023 року

м. Київ

справа № 307/3158/18

провадження № 61-12928св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Сердюка В. В., Стрільчука В. А.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - ОСОБА_2 ,
розглянувши у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 24 грудня 2020 року

у складі судді Сойми М. М. та постанову Закарпатського апеляційного суду від 26 жовтня 2022 року у складі колегії суддів: Собослоя Г. Г., Готри Т. Ю., Мацунича М. В.,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом

до ОСОБА_2 , в якому, з урахування уточнених позовних вимог, просила виділити в натурі частку з житлового будинку, господарських будівель та споруд, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , згідно з додатком 3 до висновку судової будівельно-технічної експертизи від 17 березня 2020 року № 645:

позивачці: частину цокольного поверху під літ. «А11», 5 - кухню площею 15,1 кв. м; 6 - санвузол - 4,2 кв. м; 7 - комору - 2,9 кв. м; 8 - житлову кімнату 22,5 кв. м;

відповідачці: частину цокольного поверху під літерою «А11»;

4 - коридор площею 8,6 кв. м; 9 - житлову кімнату - 22,2 кв. м;

10 - житлову кімнату - 14,6 кв. м.

Тячівський районний суд Закарпатської області своїм рішенням

від 24 грудня 2020 року уточнені позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнив.

Ухвалив поділити житловий будинок, господарські будівлі та споруди, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , між співвласниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2

у таких частинах:

Виділив ОСОБА_1 частину приміщень житлового будинку та господарської будівлі, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , згідно з додатком 3 до висновку судової будівельно-технічної експертизи від 17 березня 2020 року № 645:

Цокольний поверх під літерою «АІІ»: ІІ - підсобне приміщення площею

40,9 кв. м; Іа - підсобне приміщення - 4,10 кв. м.

ІІ поверх житлового будинку під літерою «АІІ»: 5 - кухня площею 15,1 кв. м;

6 - санвузол - 4,2 кв. м; 7 - комора - 2,9 кв. м; 8 - житлова

кімната - 22,5 кв. м.

Господарську будівлю (сарай) під літерою «БІ».

Ухвалив виділити ОСОБА_2 частину приміщень житлового будинку та господарської будівлі, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , згідно з додатком 3 до висновку судової будівельно-технічної експертизи від 17 березня 2020 року № 645:

Цокольний поверх під літерою «АІІ»: І - підсобне приміщення площею

9,2 кв. м; 2 - підсобне приміщення - 5,1 кв. м; 3 - підсобне приміщення - 14,0 кв. м; 1б - підсобне приміщення - 6,0 кв. м.

ІІ поверх житлового будинку під літерою «АІІ»: 4 - коридор площею 8,6 кв. м; 9 - житлова кімната - 22,2 кв. м; 10 - житлова кімната - 14,6 кв. м.

Вбиральню під літерою «В1».

Ухвалив поділити між співвласниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у рівних частинах навіс (ґанок) під літерою «а1».

Вирішив питання про розподіл судових витрат.

Припинив право спільної часткової власності на житловий будинок, господарські будівлі та споруди, крім навісу (ґанку) під літерою «а1», що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

У задоволенні решти позовних вимог відмовив.

Закарпатський апеляційний суд своєю постановою від 26 жовтня 2022 року рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 24 грудня 2020 року залишив без змін.

У касаційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій і передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Частиною першою статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу буде призначено до розгляду колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою

статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ часток нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами. Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:І. М. Фаловська
В. В. Сердюк
В. А. Стрільчук