Справа № 206/3255/21
Провадження № 2/206/10/23
26.04.2023 Самарський районний суд м. Дніпропетровська
головуючий суддя Маштак К.С.
секретаря с/з Сливчук В.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектрум Ессетс» до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Румянцева Ірина Олексіївна про скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстрацію припинення іпотеки та припинення обтяження забороною, поновлення у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, з моменту вчинення первинних записів про реєстрацію іпотеки та обтяження забороною нерухомого майна, -
І. Стислий виклад позиції представника позивача та третьої особи.
Від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи без участі сторони позивача. Представник позивача просила розглянути справу з урахуванням висновків третьої інстанції (т. 2 а.с. 20).
Відповідач повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, у судові засідання не з`явився, правом на подання відзиву не скористався.
ІІ. Заяви, клопотання. Інші процесуальні дії у справі.
28.07.2021 від представника позивача на адресу суду надійшла позовна заява з додатками, яку ухвалою суду від 29.07.2021 було залишено без руху (т. 1 а.с. 1-30, 33-34).
02.09.2021 від представника позивача на адресу суду надійшла позовна заява (виправлена на виконання вимог суду від 29.07.2021) з додатками (т. 1 а.с. 37-41).
01.09.2021 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 04.10.2021 (т. 1 а.с. 42-43).
04.10.2021 відкладено підготовче судове засідання на 01.11.2021 у зв`язку з неявкою відповідача (т. 1 а.с. 46).
01.11.2021 підготовче судове засідання відкладено на 12.11.2021 у зв`язку з перебуванням судді у нарадчій кімнаті (т. 1 а.с. 50).
12.11.2021 підготовче судове засідання було відкладено на 26.11.2021 у зв`язку з перебуванням судді у нарадчій кімнаті (т. 1 а.с. 53).
12.11.2021 до канцелярії суду від представника позивача надійшло клопотання про витребування з додатками (т. 1 а.с. 57-62).
16.11.2021 на адресу суду від третьої особи приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Румянцевої І.О. надійшла заява про розгляд справи без її участі, а також письмові пояснення (т. 1 а.с. 63-67).
26.11.2021 від представника позивача до суду надійшла заява про відкладення судового засідання з додатками (т. 1 а.с. 68-80).
26.11.2021 судом ухвалено задовольнити клопотання представника позивача про витребування доказів, закінчити підготовчі дії, закрити підготовче провадження та призначити розгляд справи по суті на 10.12.2021 (т. 1 а.с. 81).
29.11.2021 на адресу суду від представника позивача надійшла заява про виправлення описки у позовній заяві та письмові пояснення (т. 1 а.с. 83-90).
10.12.2021 від представника позивача до канцелярії суду надійшла заява про зміну предмету позову з додатками (т. 1 а.с. 91-107).
10.12.2021 суд ухвалив заяву представника позивача ОСОБА_4 про зміну предмету позову залишити без розгляду, відкласти судове засідання на 22.12.2021 (т. 1 а.с. 108-110, 112-114).
17.12.2021 та 20.12.2021 на адресу суду від третьої особи приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Румянцевої І.О. надійшли заяви про розгляд справи без її участі (т. 1 а.с. 116-117, 118-119).
22.12.2021 на електронну адресу суду від представника позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи (т. 1 а.с. 120-121).
22.12.2021 заяву представника позивача про відкладення розгляду справи задоволено, судовий розгляд відкладено на 28.12.2021 у зв`язку з неявкою учасників справи (т. 1 а.с. 122).
24.12.2021 на електронну адресу суду від третьої особи приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Румянцевої І.О. надійшла заява про розгляд справи без її участі (т. 1 а.с. 123-124).
28.12.2021 до суду від представника позивача надійшли заява про повернення до стадії підготовчого провадження з додатками, заява про зупинення провадження по справі з додатками (т. 1 а.с. 125-134).
28.12.2021 судом відмовлено у задоволенні заяви про повернення до стадії підготовчого провадження та заяви про зупинення провадження по справі, оголошено перерву до 10.01.2022 (т. 1 а.с. 135).
04.01.2022 на електронну адресу суду від третьої особи приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Румянцевої І.О. надійшла заява про розгляд справи без її участі (т. 1 а.с. 137-139).
10.01.2022 відкладено розгляд справи на 10.02.2022 у зв`язку з відкриттям апеляційного провадження (т. 1 а.с. 139).
11.01.2022 на електронну адресу суду від судді Дніпровського апеляційного суду надійшов запит про термінове направлення матеріалів даної цивільної справи до Дніпровського апеляційного суду (т. 1 а.с. 141-142).
12.01.2022 матеріали даної цивільної справи направлено до Дніпровського апеляційного суду (т. 1 а.с. 143).
10.02.2022 судове засідання відкладено на 01.04.2022.
01.04.2022 судове засідання відкладено на 15.08.2022.
15.06.2022 постановою Дніпровського апеляційного суду апеляційну скаргу ТОВ «Спектрум Ессетс» залишено без задоволення, ухвалу Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 10.12.2021 залишено без змін (т. 1 а.с. 175-178).
22.06.2022 матеріали даної цивільної справи надійшли до Самарського районного суду м. Дніпропетровська (т. 1 а.с. 186).
15.08.2022 на електронну адресу суду від представника позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи (т. 1 а.с. 193-197).
15.08.2022 на електронну адресу суду від Верховного Суду надійшла ухвала Верховного Суду від 12.08.2022, відповідно до якої ТОВ «Спектрум Ессетс» поновлено строк на касаційне оскарження ухвали Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 15.12.2021, відкрито касаційне провадження у справі та витребувано із Самарського районного суду м. Дніпропетровська матеріали даної цивільної справи (т. 1 а.с. 198-201).
15.08.2022 судом ухвалено відкласти судовий розгляд на 13.10.2022 та направити матеріали даної цивільної справи Касаційному цивільному суду у складі Верховного Суду (т. 1 а.с. 202).
12.10.2022 на електронну адресу суду від представника позивача надійшла заява про відкладення розгляду даної справи (т. 2 а.с. 3-4).
13.10.2022 судове засідання відкладено на 12.12.2022 у зв`язку з перебуванням судді у відпустці (т. 2 а.с. 5).
02.12.2022 на електронну адресу суду від третьої особи приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Румянцевої І.О. надійшла заява про розгляд справи без її участі (т. 2 а.с. 8-9).
12.12.2022 на електронну адресу суду від представника позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи (т. 2 а.с. 10-11).
12.12.2022 судове засідання відкладено на 20.02.2023 у зв`язку з перебуванням судді у нарадчій кімнаті (т. 2 а.с. 12).
22.12.2022 на адресу суду від третьої особи приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Румянцевої І.О. надійшла заява про розгляд справи без її участі (т. 2 а.с. 15-16).
28.12.2022 ухвалою Верховного Суду касаційну скаргу ТОВ «Спектрум Ессетс» задоволено, ухвалу Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 10.12.2021 та постанову Дніпровського апеляційного суду від 15.06.2022 скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції (т. 1 а.с. 247-256).
20.02.2023 судове засідання відкладено на 20.03.2023 у зв`язку з ненадходженням матеріалів даної цивільної справи з Верховного Суду до Самарського районного суду м. Дніпропетровська (т. 2 а.с. 17).
20.02.2023 від представника позивача на електронну адресу суду надійшла заява про розгляд даної справи без її участі та з урахуванням висновків третьої інстанції (т. 2 а.с. 19-22).
23.02.2023 на адресу суду надійшли матеріали даної цивільної справи з Верховного Суду (т. 2 а.с. 24).
06.03.2023 на електронну адресу суду від третьої особи приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Румянцевої І.О. надійшла заява про розгляд справи без її участі (т. 2 а.с. 25-26).
20.03.2023 судом відновлено підготовче провадження у даній справі, прийнято заяву представника позивача про зміну предмету позову та зобов`язано представника позивача направити іншим учасникам даної цивільної справи заяву про зміну предмету позову. Підготовче судове засідання відкладено на 26.04.2023 (т. 2 а.с. 27).
23.03.2023 до канцелярії суду від представника позивача надійшли письмові пояснення по справі з додатками. Крім того, представник позивача просила розгляд справи проводити без участі сторони позивача та проти заочного розгляду справи не заперечувала (т. 2 а.с. 31-55).
07.04.2023 на електронну адресу суду від третьої особи приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Румянцевої І.О. надійшла заява про розгляд справи без її участі (т. 2 а.с. 57-58).
26.04.2023 на електронну адресу суду від представника позивача надійшла заява про розгляд даної справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити (т. 2 а.с. 59-60).
У судові засідання призначені 04.10.2021, 01.11.2021, 12.11.2021, 26.11.2021, 10.12.2021, 22.12.2021, 28.12.2021, 10.01.2022, 10.02.2022, 01.04.2022, 15.08.2022, 13.10.2022, 12.12.2022, 20.02.2023, 20.03.2023 та 26.04.2023 відповідач, повідомлений про дату та час судового засідання, не з`явився, в зв`язку із чим, за наявності підстав, визначених у ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
26.04.2023 закінчено підготовчі дії, закрито підготовче провадження та проведено розгляд справи по суті під час якого досліджено письмові докази, що містяться в матеріалах даної цивільної справи (т. 2 а.с. 60).
26.04.2023 складено вступну та резолютивну частини заочного рішення суду (т. 2 а.с. 61).
ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
Згідно п. 1.2 кредитного договору, при наданні кредиту ОСОБА_1 сплачує ВАТ «Ерсте Банк»: комісію за розрахунково-касове обслуговування в розмірі 0,75% від суми кредиту; комісію за відкриття рахунку в розмірі 20 грн.
Відповідно до п. 1.3 кредитного договору, повернення кредиту та сплата відсотків за користування кредитом здійснюється ОСОБА_1 щомісячно шляхом сплати кожного місяця рівних платежів відповідно до графіку платежів, наведеного в Додатку № 1 до цього договору.
Згідно пп. 2.1. кредитного договору, кредитні кошти призначені на/для купівлі домоволодіння площею 48,7 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до п. 3.3 кредитного договору, моментом (днем) надання кредиту вважається момент (день) зарахування грошових коштів у сумі кредиту на поточний рахунок ОСОБА_1 .
Згідно п. 3.6 кредитного договору, у відповідності з діючим законодавством України забезпеченням цього договору є домоволодіння площею 48,7 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ринковою вартістю 141644,00 грн. При наданні кредиту ВАТ «Ерсте Банк» може вимагати від ОСОБА_1 надання одного або декількох видів забезпечення.
Також, відповідно до п. 3.7 кредитного договору, кредит, наданий ВАТ «Ерсте Банк», забезпечується також всім належним ОСОБА_1 майном, коштами, активами, що належать йому на праві власності, незважаючи на термін, коли і як вони були придбані, і на які може бути звернено стягнення в порядку, встановленому законодавством України.
Згідно п. 4.1 кредитного договору, на умовах цього договору ВАТ «Ерсте Банк» зобов`язується відкрити ОСОБА_1 позичковий рахунок № НОМЕР_1 та надати ОСОБА_1 кредитні кошти, за умови виконання останнім п. 5.8 цього договору та надання забезпечення повернення кредиту, зазначеного п. 3.6 цього договору.
Відповідно до п. 5.6 кредитного договору, ОСОБА_1 зобов`язався достроково здійснити повернення кредиту, відсотків та інших платежів, що визначені цим договором у разі: невиконання або неналежного виконання останнім та/або третіми особами умов цього договору та/або договорів застави, інших договорів, що забезпечують погашення кредиту; відмови від зміни умов цього договору в порядку, передбаченому п. 6.1 цього договору; в інших випадках, передбачених цим договором та/або чинним законодавством України.
Згідно п. 5.8 кредитного договору, ОСОБА_1 зобов`язався відкрити у ВАТ «Ерсте Банк» поточний рахунок для зарахування кредитних коштів та звернутись до ВАТ «Ерсте Банк» за їх отриманням відповідно до цільового призначення, відповідно до п. 2.1 цього договору.
Також, відповідно до п. 6.5 кредитного договору, ВАТ «Ерсте Банк» має право, в передбачених цим договором випадках, в тому числі, здійснювати стягнення за рахунок коштів, майна та майнових прав ОСОБА_1 , включаючи забезпечення за цим договором, за умови попереднього (за 30 днів) надіслання відповідної вимоги ОСОБА_1 рекомендованим листом.
Згідно п. 8.1 кредитного договору, договір набуває чинності з дати його укладення та діє до повного погашення кредитної заборгованості (суми кредиту, відсотків за користування, комісій, штрафів, пені).
Згідно п. 1.2 договору іпотеки, предметом іпотеки є житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та стане власністю ОСОБА_1 в майбутньому після державної реєстрації договору купівлі-продажу житлового будинку, укладеного 14.03.2008 між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 та посвідчений 14.03.2008 приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Румянцевою І.О., за реєстровим № 1324 та зареєстрованого 14.03.2008 в Державному реєстрі правочинів за реєстраційним № 2755923 та укладення цього договору.
Після набуття ОСОБА_1 права власності на вищевказаний будинок з надвірними спорудами, останній продовжує бути предметом іпотеки за цим договором, при цьому внесення змін до цього договору не вимагається, якщо тільки ВАТ «Ерсте Банк» не висуне письмову вимогу про інше. При цьому, зміни до цього договору в частині опису предмета іпотеки після набуття ОСОБА_1 права власності на житловий будинок з надвірними спорудами, мають бути внесені у 30-денний строк з моменту отримання ОСОБА_1 відповідної вимоги ВАТ «Ерсте Банк».
Згідно пп. 1.2.1 земельна ділянка площею 837 кв.м. у фактичному користування, з них 15 кв.м. самовільно зайнятої території.
Згідно п. 1.3 договору іпотеки, заставна вартість предмета іпотеки визначена сторонами в сумі 141644 грн.
Відповідно до п. 1.4 договору іпотеки, на строк дії цього договору предмет іпотеки залишається у володінні (користуванні) ОСОБА_1 .
Згідно п. 1.5 договору іпотеки, заставна не оформлювалась.
Відповідно до п. 1.6 договору іпотеки, обтяження предмета іпотеки іпотекою підлягає державній реєстрації в порядку, встановленому законом. Державна реєстрація здійснюється на підставі повідомлення ВАТ «Ерсте Банк» та за рахунок ОСОБА_1 .
Згідно п. 1.7 договору іпотеки, ОСОБА_1 зобов`язався оформити та зареєструвати право власності на предмет іпотеки у встановленому чинним законодавством України порядку протягом 60 календарних днів з дня укладення цього договору. Не пізніше ніж на десятий календарний день з дня оформлення та реєстрації права власності на предмет іпотеки ОСОБА_1 зобов`язався передати оригінали правовстановлюючих документів на предмет іпотеки за актом приймання-передачі на зберігання ВАТ «Ерсте Банк» до повного виконання ОСОБА_1 зобов`язань за цим договором.
Згідно п. 2.1.2 договору іпотеки, на підставах, передбачених законодавством України, на предмет іпотеки може бути звернено стягнення.
Відповідно до п. 2.2.2 договору іпотеки, після повного виконання зобов`язань за кредитним договором ВАТ «Ерсте Банк» будуть здійснені усі необхідні дії звільнення предмета іпотеки від зобов`язань, якими він обтяжений згідно умов цього договору.
Відповідно до п. 4.1.4 договору іпотеки, ОСОБА_1 зобов`язався не відчужувати предмет іпотеки у будь-який спосіб та не обтяжувати його зобов`язанням з боку третіх осіб (зокрема, не передавати його в спільну діяльність, лізинг, оренду, найом, користування, не передавати в наступну іпотеку тощо), не видавати довіреності на користування та розпорядження предметом іпотеки, а також не виступати поручителем за третіх осіб без отримання попередньої згоди на це від ВАТ «Ерсте Банк».
Згідно п. 4.2.3 договору іпотеки, ОСОБА_1 узгодив мати право у будь-який час до моменту реалізації предмета іпотеки припинити звернення стягнення на заставлене майно виконанням забезпеченого іпотекою зобов`язання за кредитним договором разом з відшкодуванням будь-яких витрат та збитків, завданих ВАТ «Ерсте Банк», включаючи витрати по вчиненню виконавчого напису, судові витрати, витрати на оплату винагороди залученим експертам (оцінювачам, юристам), витрати на підготовку до проведення прилюдних торгів тощо.
Згідно положень п. 5.1 договору іпотеки, у разі порушення основного зобов`язання, умов кредитного договору або умов цього договору, ВАТ «Ерсте Банк» надсилає ОСОБА_1 письмову вимогу про усунення порушення.
Якщо протягом 30 днів вимога ВАТ «Ерсте Банк» залишається без задоволення, ВАТ «Ерсте Банк» вправі розпочати звернення стягнення на предмет іпотеки.
Відповідно до п. 5.2 договору іпотеки, ВАТ «Ерсте Банк» набуває права звернути стягнення на предмет іпотеки незалежно від настання строку виконання основного зобов`язання у випадках, зазначених у даному пункті.
Крім того, п. 5.3 договору іпотеки, передбачені випадки, коли ВАТ «Ерсте Банк» має право вимагати дострокового виконання зобов`язання за кредитним договором, забезпеченого цією іпотекою, якщо його вимога не буде задоволена звернути стягнення на предмет іпотеки.
Згідно п. 6.1 договору іпотеки, цей договір набув чинності з моменту його нотаріального посвідчення.
Відповідно до п. 6.2 договору іпотеки, право іпотеки, та відповідно і цей договір, припиняє чинність у разі: припинення основного зобов`язання, забезпеченого цією іпотекою, знищення (втрата) предмета іпотеки, якщо ОСОБА_1 не замінив або не відновив предмет іпотеки, реалізації предмета іпотеки, набуття ВАТ «Ерсте Банк» на підставах, передбачених чинним законодавством України та договором, права власності на предмет іпотеки, розірвання цього договору за угодою сторін, яка посвідчується нотаріально, в інших випадках, передбачених чинним законодавством.
Крім того, згідно п. 6.3 договору іпотеки, відомості про припинення іпотеки підлягають державній реєстрації у встановленому законом порядку.
Також, відповідно до п. 8.10 договору іпотеки, сторони домовились про те, що цей договір укладається з накладенням заборони відчуження нерухомого майна, що складає предмет іпотеки (т. 1 а.с. 18-21).
Відповідно до п. 11.1 кредитного договору, невід`ємною частиною цього договору є Додаток № 1 (т. 1 а.с. 5-7).
25.09.2020 між ПАТ «ФІДОБАНК» та ТОВ «Спектрум Ессетс» укладено договір № GL3N218881 про відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги, відповідно до якого, ПАТ «ФІДОБАНК», який є правонаступником, в тому числі, ПАТ «Ерсте Банк», в порядку та на умовах, визначених цим договором, відступив ТОВ «Спектрум Ессетс» належні ПАТ «ФІДОБАНК», а ТОВ «Спектрум Ессетс» набув права вимоги до позичальників та/або заставодавців (іпотекодавців) та/або поручителів та/або фізичних осіб та/або фізичних осіб-підприємців та/або юридичних осіб, зазначених у Додатку № 1 до цього договору, боржників, включаючи права вимоги до правонаступників боржників, спадкоємців боржників або інших осіб, до яких перейшли обов`язки боржників за кредитними договорами (договорами про надання кредиту (овердрафту)) та/або договорами поруки та/або договорами іпотеки (іпотечними договорами) та/або договорами застави та/або договорами, з урахуванням усіх змін, доповнень і додатків до них, згідно реєстру у Додатку № 1 до цього договору, ТОВ «Спектрум Ессетс» сплачує ПАТ «ФІДОБАНК» за права вимоги грошові кошти у сумі та порядку, визначених цим договором (т. 1 а.с. 23-24).
Крім того, відповідно до платіжного доручення № 2353 від 23.09.2020, підтверджено, що ТОВ «Спектрум Ессетс» виконано умови договору № GL3N218881 про відступлення прав вимоги, укладеного 25.09.2020, та сплачено на користь ПАТ «Фідобанк» грошові кошти за права вимоги (т. 1 а.с. 28).
Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 264000143 від 01.07.2021 зазначено, що нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого зазначений ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу ВКІ №№ 742820, 742821, реєстр 1324 від 14.03.2008, посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Румянцевою І.О. не перебуває у Єдиному державному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та відсутні відомості щодо наявності вказаного нерухомого об`єкту у Державному реєстрі іпотек (т. 1 а.с. 36-37).
На підставі рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 17.04.2013 по справі № 209/560/13-ц державним реєстратором Комунального підприємства Дніпропетровської обласної Ради «Криворізьке бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровська область, 11.07.2017 було внесено інформацію про припинення іпотеки (т. 1 а.с. 69-72, 98-105).
29.11.2021 Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська було надано відповідь на адвокатський запит, відповідно до якої зазначено, що справа № 209/560/13-ц, провадження № 2-н/209/342/13 дійсно перебувала в провадженні суду відносно заяви житлово-будівельного кооперативу № 47 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані послуги по обслуговуванню будинку, прибудинкової території та послуги з теплопостачання з ОСОБА_6 . В провадженні суду справи відносно ОСОБА_1 не перебувало (т. 1 а.с. 97).
07.12.2021 від Комунального підприємства «Криворізьке районне бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної Ради надійшла відповідь на адвокатський запит, відповідно до якої зазначено, що в Комунальному підприємстві «Криворізьке районне бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної Ради відсутня запитувана представником позивача інформація. На теперішній час Комунальне підприємство «Криворізьке районне бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної Ради не проводить державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Всі реєстратори звільнені (т. 1 а.с. 106).
Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 326321502 від 20.03.2023 зазначено, що нерухоме майно домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого зазначений ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу ВКІ №№ 742820, 742821, реєстр 1324 від 14.03.2008, посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Румянцевою І.О. не перебуває у Єдиному державному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та відсутні відомості щодо наявності вказаного нерухомого об`єкту у Державному реєстрі іпотек (т. 2 а.с. 52-53).
ІV. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного представником позивача та третьою особою щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України передбачено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Згідно ст. 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї. Виконання цивільних обов`язків забезпечується засобами заохочення та відповідальністю, які встановлені договором або актом цивільного законодавства. Особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства.
Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Частиною 1 ст. 509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Приписами ч. 1 ст. 525 ЦК України встановлено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 608 ЦК України зобов`язання припиняються смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язане з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.
Згідно з вимогами ст. 610 ЦК України порушення зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
У разі порушення зобов`язання, відповідно до ч. 1 ст. 611 ЦК України, настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Відповідно до ч. 2 ст. 615 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання.
Згідно ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямованих на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Стаття 627 ЦК України зазначає, що відповідно до ст. 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Відповідно до ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти) визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Відповідно до ч. 1 ст. 575 ЦК України іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до статті 33 Закону України «Про іпотеку», у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом (перше речення частини першої); звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.
Таким чином, іпотека є специфічним видом забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні його власника, який обмежений у правомочності самостійно розпоряджатися предметом іпотеки. Тобто іпотека обмежує такий елемент права власності, як право розпорядження нерухомим майном, яке є предметом іпотечного договору. Зазначений вид забезпечення виконання зобов`язання передбачає стимулювання боржника до належного виконання зобов`язання та запобігання негативним наслідкам, що настають у разі порушення ним свого зобов`язання.
Так, судом встановлено, що відповідно до п. 3.6 кредитного договору, забезпеченням цього договору є домоволодіння площею 48,7 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ринковою вартістю 141644,00 грн.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).
До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (частина перша статті 514 ЦК України).
Вказаним кредитним договором та договором іпотеки, сторони узгодили умови та строки надання банком кредитних коштів відповідачу, предмет іпотеки, обов`язки й права, які покладені на відповідача, який мав намір стати власником вказаного нерухомого майна в майбутньому.
Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Крім того, судом встановлено, що сторони узгодили укладаючи договір іпотеки, відповідно до п.п. 6.2, що договір іпотеки, право іпотеки, та відповідно і цей договір, припиняє чинність у разі: припинення основного зобов`язання, забезпеченого цією іпотекою, знищення (втрата) предмета іпотеки, якщо ОСОБА_1 не замінив або не відновив предмет іпотеки, реалізації предмета іпотеки, набуття ВАТ «Ерсте Банк» на підставах, передбачених чинним законодавством України та договором, права власності на предмет іпотеки, розірвання цього договору за угодою сторін, яка посвідчується нотаріально, в інших випадках, передбачених чинним законодавством.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про іпотеку», який діяв на момент укладення договору іпотеки, обтяження нерухомого майна іпотекою підлягає державній реєстрації в порядку, встановленому законодавством. У разі недотримання цієї умови іпотечний договір є дійсним, але вимога іпотекодержателя не набуває пріоритету відносно зареєстрованих прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно. Державна реєстрація здійснюється особою, на яку відповідно до законодавства покладені функції щодо державної реєстрації обтяжень нерухомого майна іпотекою, на підставі повідомлення іпотекодержателя, в якому зазначається, передбачений цією статтею, інформація. Обтяження нерухомого майна іпотекою, яка виникає відповідно до закону або рішення суду (включаючи податкову заставу, предметом якої є нерухоме майно), підлягають реєстрації відповідно до законодавства у тому ж реєстрі, в якому реєструються обтяження нерухомого майна іпотекою, яка виникла відповідно до договору.
Крім того, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень», який діяв на момент укладення договору іпотеки та її реєстрації й обмежень, державна реєстрація обмежень речових прав на нерухоме майно проводиться органом державної реєстрації прав на підставі договору застави (іпотеки) нерухомого майна.
Крім того, приватним нотаріусом Румянцевой І.О. також внесені відомості про об`єкт нерухомого майна, а саме на підставі договору купівлі-продажу, ВКІ №№ 742820, 742821 власником вказаного домоволодіння є ОСОБА_1 .
Таким чином, суд приходить до висновку, що в даному випадку ВАТ «Ерсте Банк» виконало свої обов`язки, покладені умовами кредитного договору та договору іпотеки. Відповідач отримав грошові кошти на домоволодіння, яке було узгоджене як предмет іпотеки.
Сторони узгодили, що на предмет іпотеки, а саме на вищевказане домоволодіння, накладається заборона відчуження нерухомого майна, що складає предмет іпотеки, а договір іпотеки, право іпотеки, та відповідно і цей договір, припиняє чинність у разі припинення основного зобов`язання.
Згідно ч. 2 ст. 7 Закону України «Про іпотеку», який був чинний на момент зняття з предмету іпотеки обтяжень, якщо вимога за основним зобов`язанням підлягає виконанню у грошовій формі, розмір цієї вимоги визначається на підставі іпотечного договору або договору, що обумовлює основне зобов`язання, у чітко встановленій сумі чи шляхом надання критеріїв, які дозволяють встановити розмір цієї вимоги на конкретний час протягом строку дії основного зобов`язання.
Згідно ст. 17 Закону України «Про іпотеку», який був чинний на момент зняття з предмету іпотеки обтяжень, іпотека припиняється у разі: припинення основного зобов`язання або закінчення строку дії іпотечного договору; реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону; набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним; знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її. Відомості про припинення іпотеки підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку.
Відповідно до ч. 4 ст. 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», який був чинний на момент реєстрації в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно припинення іпотеки та припинення обтяження, державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно та їх обтяження, за умови їх відповідності законодавству і поданим/отриманим документам.
Так, судом встановлено, що підставою для припинення іпотеки та припинення обтяження забороною, що були зареєстровані державним реєстратором було рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 17.04.2013 по справі № 209/560/13-ц.
В той же час, як вбачається з відповіді наданої Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська на адвокатський запит представника позивача, справа № 209/560/13-ц, провадження № 2-н/209/342/13 дійсно перебувала в провадженні суду, однак відносно заяви житлово-будівельного кооперативу № 47 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані послуги по обслуговуванню будинку, прибудинкової території та послуги з теплопостачання з ОСОБА_6 . В провадженні суду справи відносно ОСОБА_1 не перебувало.
Крім того, відсутні й будь-які підтвердження, відомості та інформація від Комунального підприємства «Криворізьке бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради щодо законності підстав для внесення реєстратором відомостей про припинення іпотеки та припинення обтяження забороною.
Окрім цього, судом встановлено, що відповідно до умов договору іпотеки, ОСОБА_1 не має право розпоряджатись, передавати предмет іпотеки в лізинг, оренду тощо, знищувати, змінювати правовий статус предмета іпотеки, передавати предмет іпотеки в наступну іпотеку без згоди іпотекодержателя.
Крім того, згоди іпотекодержателя на припинення іпотеки не було надано, а законні підстави для припинення іпотеки, з урахуванням ст. 17 Закону України «Про іпотеку» були відсутні.
Відповідно до ст. 13 ЦК України, не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.
Окрім цього, відповідно до п. 6 ст. 3 ЦК України, однією з основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою до інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.
Однак, через недобросовісні дії невстановлених на теперішній час осіб та на підставі не існуючого рішення суду, яке, за наявних у матеріалах даної цивільної справи доказів, має ознаки підробності, в Державному реєстрі іпотек було безпідставно та не обґрунтовано внесено запис про припинення іпотеки та запис про припинення обтяження будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
Крім того, матеріали даної цивільної справи не містять жодного доказу, який би свідчив про те, що перестали існувати підстави за яких у Державний реєстр іпотек були внесені відомості про іпотеку та про обтяження на вказане нерухоме майно.
Записи до Державного реєстру прав на нерухоме майно вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. У разі скасування, на підставі рішення суду про державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав, що узгоджується з вимогами ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».
Якщо судовий акт скасовано, то він не породжує жодних правових наслідків з моменту його ухвалення.
Тобто, у разі скасування судового рішення, на підставі якого з Державного реєстру іпотек виключено запис про обтяження, дія іпотеки підлягає відновленню з моменту вчинення первинного запису в Державному реєстрі іпотек, виключеного на підставі рішення суду, яке скасовано, оскільки відпала підстава виключення такого запису.
Таким чином, іпотека є дійсною з моменту внесення про неї первинного запису в Державний реєстр іпотек.
Аналогічний висновок слід зробити і щодо внесення відомостей на підставі підробного, або не існуючого рішення суду.
Згідно ст. 37 Закону України «Про іпотеку», іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності (спеціального майнового права) на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності (спеціального майнового права) іпотекодержателя на нерухоме майно (об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості), яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності (спеціального майнового права) на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання.
Таким чином, суд погоджується з позицією сторони позивача, що після внесення відомостей про припинення іпотеки та обтяження, не було здійснено перереєстрації на інших власників, а тому відновити становище, яке існувало до внесення записів про припинення іпотеки та обтяження можливо лише шляхом скасування записів про припинення іпотеки та обтяження, а також поновлення відомостей щодо іпотеки та обтяження.
Позовні вимоги про скасування рішень державного реєстратора про державну реєстрацію прав опосередковують відновлення становища, яке існувало до порушення.
Задоволення такого позову призводить до внесення державним реєстратором до Державного реєстру відомостей про речове право позивача на спірне нерухоме майно. Це відновлює становище, яке існувало до прийняття державним реєстратором оспорюваного рішення. Зазначене відповідає способу захисту, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 16 ЦК України.
Застосування цивільного способу захисту (п. 4 ч. 2 ст. 16 ЦК), який охоплює будь-які можливі законодавчі конструкції скасування державної реєстрації, вбереже позивачів від пред`явлення «неналежних» позовних вимог.
Подібні висновки були зроблені у постанові Верховного Суду по справі № 914/608/20 від 21.12.2022.
Згідно ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен, чиї права i свободи, викладенi в цiй Конвенцiї, порушуються, має право на ефективний засiб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, що дiяли як офiцiйнi особи.
У рішенні від 31.07.2003 у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини справі ефективний засіб це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.
При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.
Таким чином, Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.
Суд звертає увагу, що відповідно до ст. 513 ЦК України, правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні вчиняється у такій самій формі, що і правочин, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким передається новому кредиторові. Правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні, яке виникло на підставі правочину, що підлягає державній реєстрації, має бути зареєстрований в порядку, встановленому для реєстрації цього правочину, якщо інше не встановлено законом.
Згідно ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
В свою чергу укладені договори були в передбачений законодавством спосіб забезпечені, оскільки укладені вони були з метою передачі в іпотеку житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 .
Суд погоджується з позицією сторони позивача та вважає повністю доведеним факт того, що на теперішній час законний інтерес позивача у даних правовідносинах має правовий характер, тобто перебуває у сфері правового врегулювання; пов`язаний з конкретним матеріальним благом; є визначеним та є персоналізованим. В даному випадку позивач є потерпілим від порушення матеріального інтересу, оскільки неправомірність зняття іпотеки та обтяжень на вказаний предмет іпотеки позбавляє позивача бути впевненим у наявності гарантій забезпечення боржником своїх зобов`язань за кредитним договором.
Тим паче, внесення відомостей про іпотеку та про обтяження є передбачені законами механізмами, які гарантують захист інтересів іпотекодержателя та мотивують боржника виконувати обов`язки покладені на нього кредитним договором та договором іпотеки.
Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до Закону України «Про іпотеку». Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки.
Договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, може передбачати: передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання в порядку, встановленому статтею 37 Закону України «Про іпотеку»; право іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу в порядку, встановленому статтею 38 цього Закону.
Отже, сторони в договорі чи відповідному застереженні можуть передбачити як передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в позасудовому порядку, так і надання іпотекодержателю права від свого імені продати предмет іпотеки як за рішенням суду, так і на підставі відповідного застереження у договорі про задоволення вимог іпотекодержателя чи застереження в іпотечному договорі на підставі договору купівлі-продажу.
Отже, іпотека як майновий спосіб забезпечення виконання зобов`язання є особливим (додатковим) забезпечувальним зобов`язанням, що має на меті стимулювати боржника до виконання основного зобов`язання та запобігти негативним наслідкам порушення боржником своїх зобов`язань або зменшити їх.
Виконання забезпечувального зобов`язання, що виникає з іпотеки, полягає в реалізації іпотекодержателем (кредитором) права одержати задоволення за рахунок переданого боржником в іпотеку майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника. Сутність цього права полягає в тому, що воно дозволяє задовольнити вимоги кредитора навіть у разі невиконання боржником свого зобов`язання в силу компенсаційності цього права за рахунок іпотечного майна та встановленого законом механізму здійснення кредитором свого переважного права, незалежно від переходу права власності на це майно від іпотекодавця до іншої особи (в тому числі й у випадку недоведення до цієї особи інформації про обтяження майна).
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до обґрунтованого висновку, що на теперішній час відсутність у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відомостей про реєстрацію іпотеки та обтяження забороною нерухомого майна на предмет іпотеки, а саме житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , призводить до відсутності особливого забезпечувального зобов`язання, що має стимулювати боржника до виконання основного зобов`язання за кредитним договором та договором іпотеки та не може запобігти негативним наслідкам порушення з боку відповідача своїх зобов`язань.
Згідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно положень ст. 5 ЦПК України суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законом або договором.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлений нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
За змістом ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
Виходячи із змісту ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Частини 1, 2 ст. 77 ЦПК України встановлює, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Стаття 80 ЦПК України презюмує, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення ЄСПЛ у справі «Проніна проти України» від 18 липня 2006 року, рішення ЄСПЛ в справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010, рішення ЄСПЛ у справі «Трофимчук проти України» від 28.10.2010).
Враховуючи встановлені судом обставини справи, вищевикладені норми матеріального та процесуального права, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в ній докази, суд приходить до обґрунтованого висновку, що позовні вимоги ТОВ «Спектрум Ессетс» підлягають задоволенню.
Враховуючи, що позовні вимоги підлягають задоволенню, то у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 4540 грн., сплачений при подачі позову до суду.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 4, 7, 17, 33, 37, 38 Закону України «Про іпотеку», ст.ст. 18, 23 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень», ст.ст. 3, 6, 11, 14, 15, 509, 512, 513, 514, 525, 526, 575, 608, 610, 611, 615, 626, 627 ЦК України, ст.ст. 4, 5, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 141, 263, 264, 280-283 ЦПК України,
Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектрум Ессетс» до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Румянцева Ірина Олексіївна про скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстрацію припинення іпотеки та припинення обтяження забороною, поновлення у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, з моменту вчинення первинних записів про реєстрацію іпотеки та обтяження забороною нерухомого майна задовольнити повністю.
Скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстрацію припинення іпотеки та припинення обтяження забороною, що зареєстровані державним реєстратором Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради «Криворізьке бюро технічної інвентаризації», згідно рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень: індексний номер 36083079 від 11.07.2017 (припинення іпотеки)(номер запису про іпотеку: 21329608 (спеціальний розділ)); індексний номер: 36083403 від 11.07.2017 (номер запису про обтяження: 21329839 (спеціальний розділ)) (припинення обтяження забороною нерухомого майна).
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектрум Ессетс» сплачений судовий збір у розмірі 4540 грн.
Реквізити учасників справи:
Відповідач ОСОБА_1 - місце проживання: АДРЕСА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .
Третя особа приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Румянцева Ірина Олексіївна місцезнаходження: м. Дніпро, проспект Гагаріна, 84, к. 48.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повне судове рішення складено 01.05.2023.
Головуючий суддя: К.С. Маштак