Єдиний унікальний номер № 175/3127/22
провадження 2/175/917/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2023 року Дніпропетровський районний суд

Дніпропетровської області

у складі: головуючого

судді Васюченка О.Г.

з секретарем Кульпіною Л.Г.

розглянувши у відкритому підготовчому засідання в смт. Слобожанське клопотання відповідача про прийняття зустрічного позову і об`єднання в одне провадження позовів по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 24 жовтня 2022 року звернувся до суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики. Ухвалою від 31 жовтня 2022 року провадження по справі відкрито та призначено підготовче судове засідання по справі, розглядаються клопотання, справа по суті не слухалася, постановлялися ухвали.

В підготовче судове засідання від відповідача до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання договору позики недійсним і об`єднання в одне провадження цивільної справи з первісним позовом, оскільки, як зазначає заявник, вона вважає, що стала жертвою шахрайських дій з боку ОСОБА_1 чи уповноважених ним осіб, зазначила, що на умовах позики грошових коштів в розмірі 250 000 грн не отримувала, поточних рахунків в відділеннях АТ «АБ «РАДАБАНК» для отримання коштів від будь-кого не відкривала, а також ніколи з ОСОБА_1 не зустрічалась та не спілкувалась. Отже, спір є між тими ж сторонами, тими ж правовідносинами та стосується такого ж предмету спору.

Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 03 лютого 2023 року в задоволенні клопотання про прийняття зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання договору позики недійсним і об`єднання його з первісним позовом в одне провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики відмовлено, зустрічну позовну заяву повернуто.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області від 22 березня 2023 року скасовано ухвалу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 03 лютого 2023 року і направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Згідно до ст. 188 ЦПК України суд під час розгляду справи має право постановити ухвалу про об`єднання в одне провадження кількох однорідних позовних вимог за позовами одного й того ж самого позивача до одного й того самого відповідача чи до різних відповідачів або за позовами різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів.

Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Взаємний зв`язок первісного і зустрічного позову може виявлятись у тому, що зустрічна вимога виключає вимогу первісну, або обидва випливають з однієї підстави, або взаємний зв`язок виникає з однорідності обставин виникнення взаємних матеріально-правових вимог між позивачем і відповідачем. Первісний і зустрічний позов можуть бути взаємозв`язаними і тоді, коли підстава зустрічного позову паралізує підставу первісного позову, а тому задоволення вимог відповідача виключає задоволення вимог позивача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Отже, для прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом необхідною є перевірка та встановлення тотожності усіх необхідних трьох ознак, а саме: суб`єктного складу, предмету спору, а також підстав, з яких відповідний позов заявлено.

Зустрічний позов дозволяє розглянути в одному процесі вимоги обох сторін, що дає можливість заощадити час і сприяє більш швидкому захисту їх прав та інтересів, а також запобігає можливості винесення суперечливих і взаємовиключних судових рішень у цивільній справі.

У п. 21 постанови Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі №904/6157/19 вказано, що взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у наступному: - обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; - вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; - задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема, коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

У постанові від 20 березня 2019 у справі № 910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду також вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Конструкція ч. 2 ст. 193 ЦПК вказує на її імперативність, тобто, суд позбавлений широкого розсуду щодо доцільності прийняття зустрічного позову; умовою цього є посилання у зустрічному позові на обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову, та виникнення позовів з одних правовідносин.

Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

З`ясувавши думку сторін, перевіривши матеріали справи, суд вважає клопотання обґрунтованим та підлягаючим задоволенню, оскільки позовні вимоги заявлено стосовно тих же обставин, відносно тих же сторін, по яким мається в цьому суді спір, про той же предмет спору, тобто спір є між тими ж сторонами та про той же предмет, тотожні правовідносини, позовні вимоги однорідні і похідні; спільний розгляд цих позовів є доцільним і не порушує права та охоронювані законом інтереси сторін і інших осіб, а тому задоволення зустрічного позову, виключається задоволення первісного позову про стягнення з відповідача заборгованості за цим же договором позики від 18 травня 2020 року.

Таким чином, первісний та зустрічний позов є взаємопов`язаними між собою і їх спільний розгляд сприятиме правильному вирішенню спору.

На підставі викладеного, керуючись ст. 4, 188, 194, 200, 222, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Об`єднати в одне провадження та розглядати спільно в одному провадженні позовні вимоги цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики та зустрічні позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання договору позики недійсним.

Ухвала набрала законної сили 03 травня 2023 року.

Ухвалу може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 354 ЦПК України з урахуванням положень п. 3 Розділу XII ПРИКІНЦЕВИХ ПОЛОЖЕНЬ ЦПК України.

Суддя -