У х в а л а

16 серпня 2023 року

м. Київ

справа № 757/61632/16-ц

провадження № 61-4023св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач),

суддів: Карпенко С. О., Сердюка В. В., Стрільчука В. А., Тітова М. Ю.,

учасники справи:

позивачі - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

відповідачі - публічне акціонерного товариство «Дельта Банк», товариство з обмеженою відповідальністю «Кавицький»,

треті особи: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Національний банк України,

розглянув заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Тиліпський Дмитро Володимирович, про відвід колегії суддів Верховного Суду у складі Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Сердюка В. В., Стрільчука В. А., Тітова М. Ю. у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», товариства з обмеженою відповідальністю «Кавицький», треті особи: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Національний банк України, про захист прав споживачів, визнання кредитних та іпотечних договорів недійсними, скасування у Державному реєстрі прав на нерухоме майно записів про іпотеку та обтяження, за касаційними

скаргами товариства з обмеженою відповідальністю «Кавицький», публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», до якої приєднався Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Національного банку України на рішення Печерського районного суду міста Києва від 27 березня 2017 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 лютого 2021 року, за касаційною скаргою ОСОБА_1 і ОСОБА_2 на постанову Київського апеляційного суду від 17 лютого 2021 року,

В с т а н о в и в:

У березні 2021 року товариство з обмеженою відповідальністю «Кавицький»(далі - ТОВ «Кавицький») подало касаційну скаргу за підписом представника Степаненка О. М.

У березні 2021 року Національний банк України подав касаційну скаргу за підписом представника Гузієнка Я. М .

У березні 2021 року публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» (далі -

ПАТ «Дельта Банк») подало касаційну скаргу за підписом представника Ковалика В. В.

У березні 2021 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 подали касаційну скаргу за підписом представника Тиліпського Д. В .

Ухвалою Верховного Суду від 29 квітня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ТОВ «Кавицький» на постанову Київського апеляційного суду від 17 лютого 2021 року; витребувано матеріали справи із суду першої інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 29 квітня 2021 року поновлено ОСОБА_1 , ОСОБА_2 строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 17 лютого 2021 року; відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яка підписана представником Тиліпським Д. В. , на постанову Київського апеляційного суду від 17 лютого 2021 року.

Ухвалою Верховного Суду від 29 квітня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ПАТ «Дельта Банк» на рішення Печерського районного суду міста Києва від 27 березня 2017 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 лютого 2021 року; відмовлено у задоволенні клопотання ПАТ «Дельта Банк» про зупинення виконання рішення Печерського районного суду міста Києва від 27 березня 2017 року та постанови Київського апеляційного суду від 17 лютого 2021 року; відмовлено у задоволенні клопотання ТОВ «Кавицький» про відмову у відкритті касаційного провадження.

Ухвалою Верховного Суду від 29 квітня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою Національного банку України на рішення Печерського районного суду міста Києва від 27 березня 2017 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 лютого 2021 року; відмовлено у задоволенні клопотання Національного банку України про зупинення виконання рішення Печерського районного суду міста Києва від 27 березня 2017 року та постанови Київського апеляційного суду від 17 лютого 2021 року; відмовлено у задоволенні клопотання ТОВ «Кавицький» про відмову у відкритті касаційного провадження.

У травні 2021 року справа надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 11 червня 2021 року прийнято заяву Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про приєднання до касаційної скарги ПАТ «Дельта Банк» на рішення Печерського районного суду міста Києва від 27 березня 2017 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 лютого 2021 року.

Ухвалою Верховного Суду від 09 серпня 2022 року справу призначено до судового розгляду у кількості п`яти суддів в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Верховного Суду від 15 лютого 2023 року заяви суддів Зайцева А. Ю., Коротуна В. М. та Червинської М. Є. про самовідвід задоволено. У задоволенні заяв ПАТ «Дельта Банк», Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Національного банку України про відвід відмовлено. Передано справу № 757/61632/16-ц для проведення повторного автоматизованого розподілу.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу справи між суддями від 17 лютого 2023 року справу призначено судді-доповідачу Ігнатенку В. М., судді, які входять до складу колегії: Карпенко С. О., Мартєв С. Ю., Тітов М. Ю., Сердюк В. В.

У зв`язку з обранням судді Мартєва С. Ю. до Великої Палати Верховного Суду у справі здійснено повторний автоматизований розподіл, згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 червня 2023 року справу призначено судді-доповідачу Ігнатенку В. М., судді, які входять до складу колегії: Карпенко С. О., Тітов М. Ю., Сердюк В. В., Стрільчук В. А.

26 червня 2023 року Національний банк України надіслав до Верховного Суду клопотання, у якому просив зупинити дію рішення Печерського районного суду міста Києва від 27 березня 2017 року та постанови Київського апеляційного суду від 17 лютого 2021 року в частині задоволених позовних вимог (вирішення позовних вимог про визнання недійсними кредитних договорів) до закінчення їх перегляду у касаційному порядку.

Ухвалою Верховного Суду від 05 липня 2023 року клопотання Національного банку України про зупинення дії рішення Печерського районного суду міста Києва від 27 березня 2017 року та постанови Київського апеляційного суду від 17 лютого 2021 року в частині задоволених позовних вимог до закінчення касаційного провадження задоволено.

Зупинено дію рішення Печерського районного суду міста Києва

від 27 березня 2017 року та постанови Київського апеляційного суду

від 17 лютого 2021 року в частині вирішення позовних вимог про визнання недійсними кредитних договорів до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

04 серпня 2023 року ТОВ «Кавицький» звернулося до Верховного Суду із заявою про відвід колегії суддів Верховного Суду у складі Ігнатенка В. М.

(суддя-доповідач), Карпенко С. О., Тітова М. Ю., Сердюка В. В., Стрільчука В. А. на підставі пункту 5 частини першої статті 36 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Ухвалою Верховного Суду від 09 серпня 2023 року заяву ТОВ «Кавицький» про відвід колегії суддів Верховного Суду у складі Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Стрільчука В. А., Сердюка В. В., Тітова М. Ю. залишено без розгляду.

11 серпня 2023 року ОСОБА_1 через представника Тиліпського Д. В. звернувся до Верховного Суду із заявою про відвід колегії суддів Верховного Суду у складі Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Тітова М. Ю., Сердюка В. В., Стрільчука В. А. на підставі пунктів 4, 5 частини першої статті 36 ЦПК України.

Заява ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Тиліпський Д. В., про відвід суддів обґрунтована тим, що порушено правила автоматизованого розподілу справи між суддями та безпідставно визначено суддю

Стрільчука В. А. для розгляду касаційних скарг, що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 червня 2023 року; колегія суддів у цій справі, ймовірно, може бути упередженою, оскільки, на думку заявника, вже має сформовану позицію

в такій категорії справ за участю ПАТ «Дельта Банк», що підтверджується судовою практикою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду, зокрема, постановою від 28 квітня

2021 року у справі № 235/2617/17, від 12 лютого 2020 року у справі

№ 643/1276/15-ц, від 17 березня 2021 року у справі № 523/13831/14-ц,

від 26 червня 2019 року у справі № 336/5023/16-ц, від 11 листопада 2020 року

у справі № 761/24881/16-ц.

ОСОБА_1 через представника Тиліпського Д. В. також вказував, що про існування зазначених у заяві про відвід обставин дізнався лише 10 серпня 2023 року з інформації, наданої єдиним контакт-центром Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, про призначення справи до розгляду на 16 серпня 2023 року, після чого заявник провів аналіз інформації, що міститься у Єдиному державному реєстрі судових рішень та на офіційному сайті «Судова влада».

Національний банк України подав до Верховного Суду заперечення на заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів та просив визнати такі дії останнього зловживанням процесуальними правами, а вказану заяву повернути без розгляду. Вказував на порушення ОСОБА_1 частини третьої

статті 39 ЦПК України, а також неодноразове безпідставне звернення із заявами про відвід суддів. Зазначав, що автоматичний розподіл справи здійснено відповідно до статті 33 ЦПК України, а висловлення судом правової позиції в інших справах не може бути перешкодою для розгляду цієї справи. Звертав увагу на те, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді справи є порушенням права на справедливий суд.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії»).

Норми, які регулюють строки подання скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України»).

Процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання у судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом,

а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом

(стаття 120 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Колегія суддів бере до уваги той факт, що ОСОБА_1 через представників після відкриття касаційного провадження звертався до Верховного Суду з процесуальними клопотаннями, які були розглянуті.

ОСОБА_1 був обізнаний про відкриття касаційного провадження

у справі, а відповідно до розписки представника останнього ознайомився

з матеріалами справи (матеріалами касаційного провадження) 24 липня

2023 року, в якій знаходиться протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 червня 2023 року.

Крім того, згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення ОСОБА_1 через представника 13 липня 2023 року отримав копію ухвали Верховного Суду від 05 липня 2023 року про зупинення дії рішення Печерського районного суду міста Києва від 27 березня 2017 року та постанови Київського апеляційного суду від 17 лютого 2021 року в частині вирішення позовних вимог про визнання недійсними кредитних договорів до закінчення їх перегляду в касаційному порядку, яка прийнята у складі колегії суддів:

Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Стрільчука В. А.,

Сердюка В. В., Тітова М. Ю. Отже, з 13 липня 2023 року ОСОБА_1 не міг не знати про визначення судді Стрільчука В. А. для розгляду касаційних скарг у цій справі.

Разом з тим, направлена Тиліпському Д. В. (адвокату ОСОБА_1.) копія зазначеної ухвали Верховного Суду від 05 липня 2023 року отримана уповноваженою особою 12 липня 2023 року.

Водночас із заявою про відвід колегії суддів ОСОБА_1 через представника Тиліпського Д. В. звернувся лише 11 серпня 2023 року, тобто поза межами строку, визначеного частиною третьою статті 39 ЦПК України.

Доводи представника ОСОБА_1 , що про існування зазначених у заяві про відвід обставин він дізнався лише 10 серпня 2023 року з інформації, наданої єдиним контакт-центром Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, про призначення справи до розгляду на 16 серпня 2023 року, є безпідставними, оскільки отримання зазначеної інформації про розгляд справи не спростовує факт отримання ОСОБА_1 судової кореспонденції після відкриття касаційного провадження та ознайомлення його представника з матеріалами справи (матеріалами касаційного провадження) 24 липня 2023 року, а також подання до суду заяв (клопотань). ОСОБА_1 та його представники мали можливість у визначений законом строк звернутися до суду із заявою про відвід, проте таких дій не вчинили.

Згідно зі статтею 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин заява ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Тиліпський Д. В., про відвід колегії суддів Верховного Суду у складі:

Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Сердюка В. В.,

Стрільчука В. А.,Тітова М. Ю. від участі у розгляді справи № 757/61632/16 підлягає залишенню без розгляду.

Водночас касаційний суд вважає за необхідне зазначити про безпідставність доводів представника ОСОБА_1 щодо порушення правил автоматизованого розподілу справи між суддями під час визначення судді Стрільчука В. А. для розгляду касаційних скарг, враховуючи наступне.

Так, відповідно до підпункту 2.3.2 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 02 квітня 2015 року № 25 (далі - Положення) визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ. Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

Згідно з підпунктом 2.3.11 пункту 2.3 Положення якщо розгляд справи здійснюється колегіально, склад колегії суддів визначається автоматизованою системою. Збори суддів можуть визначити склади постійно-діючих колегій суддів.

Відповідно до пункту 2.2 Тимчасових засад використання автоматизованої системи документообігу та визначення складу суду у Верховному Суді, затверджених Постановою Пленуму Верховного Суду від 14 грудня

2017 року № 8 (далі - Тимчасові засади), під час автоматизованого розподілу судових справ враховується, що вони розглядаються колегією суддів, до складу якої входить визначений Автоматизованою системою документообігу суду (далі - АСДС) суддя-доповідач, а саме: касаційним судом як судом першої інстанції - у складі трьох суддів, а у випадках, встановлених процесуальним законом, - у складі п`яти суддів; касаційним судом як судом апеляційної інстанції - у складі трьох суддів; касаційним судом як судом касаційної інстанції - у складі трьох суддів або більшої непарної кількості суддів, палатою, об`єднаною палатою; Великою Палатою як судом апеляційної, касаційної інстанції - складом Великої Палати.

Згідно з пунктом 2.3 Тимчасових засад для розгляду судової справи

колегією суддів АСДС визначає суддю-доповідача в порядку, передбаченому пунктом 1.7 цих Засад. Після визначення судді-доповідача АСДС визначає інших суддів з числа постійної колегії суддів, до якої входить суддя-доповідач, з урахуванням наявності процесуальних повноважень на момент автоматизованого розподілу.

Пунктом 2.3 Тимчасових засад визначено, що у випадках, що унеможливлюють участь судді, який не є суддею-доповідачем у справі, що може перешкодити розгляду конкретної справи у строки, встановлені процесуальним законом, повторний автоматизований розподіл здійснюється за ініціативою (повідомлення або службова записка) судді-доповідача за вмотивованим розпорядженням керівника апарату чи заступника керівника апарату

в загальному порядку, передбаченому Положенням та цими Засадами.

У разі призначення справи до судового розгляду розгляд справи судом касаційної інстанції здійснює колегія суддів у складі п`яти суддів, до якої за загальним правилом входять: головуючий (у разі його відсутності - заступник головуючого), суддя-доповідач, судді, які призначали справу до судового розгляду, а також судді, визначені АСДС із числа суддів постійної колегії суддів, визначеної зборами суддів (пункт 4.2.3 Тимчасових засад).

Встановлено, що відповідно до розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного цивільного суду від 17 лютого 2023 року № 223/0/226-23 у зв`язку з постановленням Верховним Судом 15 лютого 2023 року ухвали про самовідвід суддів Зайцева А. Ю., Коротуна В. М., Червинської М. Є. у справі призначено повторний автоматизований розподіл судової справи за касаційним провадженням

№ 61-4023св21.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу справи між суддями від 17 лютого 2023 року справу призначено судді-доповідачу Ігнатенку В. М., судді, які входять до складу колегії: Карпенко С. О., Мартєв С. Ю., Тітов М. Ю., Сердюк В. В.

У зв`язку з обранням судді Мартєва С. Ю. до Великої Палати Верховного Суду на підставі розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного цивільного суду від 28 червня 2023 року № 818/0/226-23 за ініціативою (на підставі повідомлення) судді-доповідача

від 28 червня 2023 року у справі здійснено повторний автоматизований розподіл.

Згідно з рішенням зборів суддів Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 13 березня 2023 року № 3 Стрільчук В. А. визначений до персонального складу другої колегії Третьої судової палати Касаційного цивільного суду.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 червня 2023 року справу призначено судді-доповідачу Ігнатенку В. М., судді, які входять до складу колегії: Карпенко С. О., Тітов М. Ю., Сердюк В. В., Стрільчук В. А.

Отже, після визначення судді-доповідача АСДС визначила інших суддів

з числа постійної колегії суддів, до якої входить суддя-доповідач, зокрема

і суддю Стрільчука В. А. з урахуванням наявності у нього процесуальних повноважень на момент повторного автоматизованого розподілу (28 червня 2023 року), що узгоджується з вказаними вище нормами права, зокрема, пунктом 2.3 Тимчасових засад.

Стрільчук В. А. як суддя за 14 днів до відпустки не брав участі

в автоматизованому розподілі справ 28 червня 2023 року (його не було визначено суддею-доповідачем), проте у цій справі в указану дату було проведено повторний автоматизований розподіл при визначеному раніше (17 лютого 2023 року) судді-доповідачу та у зв`язку з обранням судді Мартєва С. Ю. до Великої Палати Верховного Суду.

Отже,безпідставними є доводи ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Тиліпський Д. В., про порушення правил повторного автоматизованого розподілу справи між суддями при визначенні судді Стрільчука В. А.

При цьому необґрунтованими є і доводи щодо розгляду колегією суддів у цій справі інших справ за участю ПАТ «Дельта Банк», що, на думку заявника, ймовірно, може свідчити про упередженість колегії суддів, яка вже сформувала позицію в такій категорії справ, оскільки висловлення судом відповідної правової позиції в інших справах не може бути підставою для відводу колегії суддів у цій справі. Водночас заявник не був позбавлений можливості вмотивовано обґрунтувати необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні.

Керуючись статтями 39, 126, 260 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

У х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Тиліпський Дмитро Володимирович, про відвід колегії суддів Верховного Суду у складі Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Стрільчука В. А., Сердюка В. В., Тітова М. Ю. у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», товариства з обмеженою відповідальністю «Кавицький», треті особи: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Національний банк України, про захист прав споживачів, визнання кредитних та іпотечних договорів недійсними, скасування у Державному реєстрі прав на нерухоме майно записів про іпотеку та обтяження, за касаційними скаргами товариства з обмеженою відповідальністю «Кавицький», публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», до якої приєднався Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Національного банку України на рішення Печерського районного суду міста Києва від 27 березня 2017 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 лютого 2021 року, за касаційною скаргою ОСОБА_1 і ОСОБА_2 на постанову Київського апеляційного суду від 17 лютого 2021 року, залишити без розгляду.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. М. Ігнатенко

Судді С. О. Карпенко

В. В. Сердюк

В. А. Стрільчук

М. Ю. Тітов