Справа № 570/2030/23
Номер провадження 2/570/750/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2023 року м. Рівне

Рівненський районний суд Рівненської області в особі судді Гладишевої Х.В.

за участю секретаря судового засідання Ганцева В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу судових засідань Рівненського районного суду Рівненської області заяву судді Гладишевої Х.В. про самовідвід у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання протиправними дій та скасування рішення про реєстрацію місця проживання , -

в с т а н о в и в:

До Рівненського районного суду Рівненської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , подана його представником адвокатом Татарчук Л.І., до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Служба у справах дітей Рівненської районної державної адміністрації, про визнання протиправними дій та скасування рішення про реєстрацію місця проживання.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.04.2023 вказану цивільну справу передано судді Гладишевій Х.В.

Під час вивчення матеріалів справи, суддею Гладишевою Х.В. встановлено, що доводи позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 у справі №570/2030/23 ґрунтуються на рішенні Рівненського районного суду Рівненської області у складі судді Гладишевої Х.В. від 01 жовтня 2020 року у справі №570/3003/18.

Відтак, ухвалюючи рішення за результатами розгляду цивільної справи №570/3003/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, судом в особі судді Гладишевої Х.В. було надано оцінку щодо правовідносин, які склалися між сторонами у справі, наведено мотиви, з яких виходив суд при ухваленні рішення.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Згідно ч.1 ст.39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Критерії, за якими можна визначити чи є суд, що розглядає справу, об`єктивним та неупередженим, розроблені усталеною судовою практикою ЄСПЛ.

Статтею 2 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини є обов`язковими для виконання Україною. У статті 17 вказаного Закону прямо закріплюється, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (п. 56 рішення ЄСПЛ від 06 березня 2018 року у справі "Михайлова проти України") ЄСПЛ нагадує, що "безсторонність", як правило, означає відсутність упередженості або необ`єктивності, а її існування або відсутність можуть встановлюватися різними шляхами. Відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, при якому мають ураховуватись особисті переконання та поведінка конкретного судді (тобто, чи мав суддя будь-які особисті упередження або чи був він об`єктивним у цій справі); та (іі) об`єктивним критерієм, тобто шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд (та, серед інших аспектів, його склад) достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., наприклад, рішення у справі "Моріс проти Франції" [ВП] (Morice v. France) [GC], заява № 29369/10, пункт 73, ЄСПЛ 2015, з подальшими посиланнями). У контексті об`єктивного критерію, крім поведінки судді слід визначити, чи існують переконливі факти, які можуть викликати сумніви щодо його або її безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у відповідній справі обґрунтована причина побоюватися, що конкретний суддя або орган, який засідає в якості суду, є небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати таке побоювання об`єктивно обґрунтованим (там само, пункт 76). Об`єктивний критерій в основному стосується ієрархічних чи інших зв`язків між суддею та іншими учасниками провадження. У зв`язку з цим навіть зовнішні прояви мають певну важливість, або, іншими словами, "правосуддя має не лише здійснюватися, має бути видно, що воно здійснюється".

У своїй практиці Європейський суд з прав людини неодноразово наголошує, що такі правила виражають заінтересованість національного законодавця з приводу усунення всіх обґрунтованих сумнівів щодо неупередженості відповідного судді чи суду, та є спробою забезпечити неупередженість шляхом усунення причин таких проблем. Окрім забезпечення відсутності фактичної упередженості, вони спрямовані на усунення будь-якого прояву небезсторонності, і таким чином сприяють підвищенню довіри, яку суди мають вселяти громадськості у демократичному суспільстві. Таким чином, ЄСПЛ вказав, що будь-який суддя, стосовно якого є законні підстави для побоювань у відсутності неупередженості, повинен взяти самовідвід.

Відповідно до п. 12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів, при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довіру до незалежної судової влади буде підірвано.

Вищезазначене кореспондується із пунктом 2.5. Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 № 2006/23, відповідно до яких суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Згідно з позицією ЄСПЛ, викладеною у його рішенні у справі "Індра проти Словакії" від 01 лютого 2005 року, суддю можна підозрювати в упередженості, якщо він уже слухав справу щодо однієї і тієї самої особи, хоч і в іншій юрисдикції.

Враховуючи вищезазначене та з метою недопущення будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості суду в ході розгляду та вирішення даної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Служба у справах дітей Рівненської районної державної адміністрації, про визнання протиправними дій та скасування рішення про реєстрацію місця проживання, заява про самовідвід судді Рівненського районного суду Рівненської області Гладишевої Х.В. у цивільній справі №570/2030/23 підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.36, 39, 40 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Задоволити заяву судді Рівненського районного суду Рівненської області

Гладишевої Х.В. про самовідвід у розгляді цивільної справи №570/2030/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Служба у справах дітей Рівненської районної державної адміністрації, про визнання протиправними дій та скасування рішення про реєстрацію місця проживання.

Матеріали цивільної справи №570/2030/23 передати до канцелярії Рівненського районного суду Рівненської області на повторний автоматизований розподіл для визначення судді у порядку, передбаченому ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Гладишева Х.В.