Справа № 357/2518/23
Провадження № 2/357/1221/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 квітня 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кошель Б. І. ,

при секретарі Нізовій А. Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №6 м. Біла Церква за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вказаним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мама ОСОБА_2 , після її смерті залишилося спадкове майно. За життя ОСОБА_2 вчинила заповіт, яким все своє майно заповідала ОСОБА_1 , тобто позивач являється спадкоємцем за заповітом, однак прийняти спадщину він не може, оскільки про існування заповіту не знав та вчасно не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Посилаючись на зазначені обставини, позивач просив суд надати йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини терміном в два місяці.

Ухвалою суду від 13 березня 2023 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 13 березня 2023 року витребувано у державного нотаріуса Білоцерківської районної державної нотарільного округу Київської області Руденко Н.П. належним чином завірену копію спадкової справи після померлої ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

06 квітня 2023 року відповідач направив на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позовних вимог заперечував, просив відмовити в повному обсязі, оскільки вважає, що позивачем не надано належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для вчасного прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 17 квітня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судове засідання позивач не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Відповідач в судове засідання свого представника не направив, про місце та час розгляду справи повідомлялись належним чином, в матеріалах справи міститься клопотання про розгляд справи без участі їхнього представника.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи та надавши їм належну правову оцінку, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Стаття 3 ЦПК України визначає, що цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Виконавчим комітетом Терезинської селищної ради Білоцерківського району Київської області, актовий запис №26 /а.с. 5/.

Після її смерті залишилося спадкове майно, яке складається, зокрема, із земельної ділянки, що розташована на території Терезинської селищної ради Білоцерківського району Київської області, цільове призначення якої ведення особистого селянського господарства /а.с. 19/.

Як вбачається із матеріалів справи, померла ОСОБА_2 за життя вчинила заповіт, яким на випадок своєї смерті все належне їй майно, де б воно не знаходилось, та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті та на що вона за законом матиме право заповідала своєму синові ОСОБА_1 , що підтверджується заповітом від 29.01.2007 року, посвідченим секретарем Вільнотарасівської сільської ради Білоцерківського району Київської області Демківською Н.І., зареєстрований в реєстрі за №27 /а.с.8/ .

Постановою державного нотаріуса Білоцерківської районної нотаріальної контори Руденко Н.П. №933/02-31 від 22.05.2019 року відмовлено ОСОБА_1 в оформленні спадкових прав на майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка на день смерті була зареєстрована за адресою: Київська обл., Білоцерківський р-н, смт. Терезине, та у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку із пропущенням ним встановленого законом строку для прийняття спадщини /а.с. 6/

Згідно листа державного нотаріуса Білоцерківської районної державної нотаріальної контори Руденко Н.П. №484/01-16 від 29.03.2023 року, спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 нотаріальною конторою не заводилась.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1222, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з частиною другою статті 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України).

Частиною першою статті 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до п.3 постанови КМУ від 28 лютого 2022 р. №164 (зі змінами внесеними Постанову КМУ від 24.06.2022 р. №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану «про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Позивачка, враховуючи Постанову КМУ від 24.06.2022 р. №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану», мала подати заяву про прийняття спадщини не пізніше 20 серпня 2022 року.

Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно із пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Таким чином, відповідно до наведених вище положень цивільного законодавства України для набуття прав щодо вступу в спадщину, на спадкоємця покладається вимога подати відповідну заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк.

Судом встановлено, що позивач у встановлений ст.1270 ЦК України строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, оскільки не знав про існування заповіту.

Окрім того, позивач з 2012 року по березень 2013 року хворів на відкриту форму туберкульозу, що підтверджується консультативним висновком спеціаліста, наданим 17 квітня 2023 року КНП КОР «Київський обласний фтизіопульмонологічний центр», а також довідкою №12, виданою КНП «Білоцерківська центральна районна лікарня» Маловільшанської сільської ради про те, що позивач ОСОБА_1 дійсно працював в КНП Білоцерківська центральна районна лікарня МВСР (Терезине дільнича лікарня) та з 2012 року по 2013 роки перебував на листках непрацездатності.

Враховуючи, що позивач є спадкоємцем за заповітом, а також поважність причин, які перешкоджала йому подати заяву про прийняття спадщини, суд вважає за можливе надати ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. ст.ст. 2, 3, 4, 12, 13, 81, 206, 263-265, 273 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_1 , НОМЕР_2 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом двох місяців з дня вступу рішення суду в законну силу.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Б. І. Кошель