"26" квітня 2023 р. м. Київ
Дніпровський районний суд міста Києва в складі: головуючого судді Савлук Т.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Акціонерне товариство «Альфа-Банк» про зняття арешту з майна,
15 грудня 2020 року ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) з вимогою «зняти арешт по виконавчим провадженням Дніпровського районного державної виконавчої служби у місті Києві Головного територіального управління юстиції у місті Києві: від 25 липня 2019 року номер НОМЕР_1, від 25 липня 2019 року номер 59651857, від 19 серпня 2020 року номер 62844192, на нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , яке на праві приватної спільної сумісної власності належить ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 в інтересах яких діє ОСОБА_1 »
26 січня 2021 року Дніпровським районним судом міста Києва відкрите провадження у цивільній справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
11 лютого 2022 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про задоволення клопотання позивача ОСОБА_1 яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про заміну первісного відповідача належним відповідачем.
Замінено відповідача Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на належного відповідача ОСОБА_4 в межах розгляду цивільної справи.
05 серпня 2022 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про залучення Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) та Акціонерне товариство «Альфа-Банк» у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.
Положеннями ст.174 Цивільного процесуального кодексу України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
У відповідності до статтей 174, 178 Цивільного процесуального кодексу України відповідач не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову.
Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Акціонерне товариство «Альфа-Банк», не скористалися правом подати письмові пояснення щодо позову або відзиву щодо предмета спору, з викладенням своїх аргументів і міркувань на підтримку або заперечень проти позову.
У відповідності до ч.8 ст.279 Цивільного процесуального кодексу України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
На підставі ч.1 ст.280 Цивільного процесуального кодексу України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Таким чином, розглянувши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, як це передбачено ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України.
Суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони грунтуються у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.
Відповідно до ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.
Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним (ч. 4 ст. 41 Конституції України).
Відповідно до ч. 1 ст. 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. (ст. 319 ЦК України)
За змістом ст. 328 Цивільного кодексу України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Відповідно до ст. 655 Цивільного кодексу України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Судом встановлено, що 25 грудня 2015 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та ОСОБА_1 і ОСОБА_6 діють в інтересах малолітніх дітей ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уклали Договір купівлі-продажу квартири, за цим договором продавець ОСОБА_4 , передає у власність покупців, а покупці ОСОБА_1 та малолітні діти ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 , в особі своїх батьків, приймають у власність, на умовах та ціною відповідно до умов цього договору квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , в рівних частках.
25 грудня 2015 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та ОСОБА_1 і ОСОБА_6 діють в інтересах малолітніх дітей ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , укладено Договір про внесення змін до договору купівлі-продажу квартири, відповідно до якого п. 1 Договору викладено в наступній редакції: «за цим договором продавець ОСОБА_4 , передає у власність покупців, а покупці ОСОБА_1 та малолітні діти ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 , в особі своїх батьків, приймають у власність, на умовах та ціною відповідно до умов цього договору квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , в рівних частках кожний.
Як вбачається з Витягу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна станом на 15 грудня 2020 року, міститься тип обтяження: арешт нерухомого майна, адреса: АДРЕСА_2 ; реєстраційний номер обтяження: 32555994 (спеціальний розділ); зареєстровано: 25 липня 2019 18:41:37; державним реєстратором: Нікітіна Марина Олександрівна, Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві; підстава, серія та номер: 59655530, видавник: Дніпровський районний відділ ДВС м. Київ, підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер:47955144 від 25 липня 2019 року 18:42:00, ОСОБА_7 , Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві; відомість про суб`єктів обтяжень: особа, майно/права якої обтяжуються ОСОБА_4 .
Виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.(ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження»
Відповідно до ч. 1, 2 Закону України «Про виконавче провадження», примусове виконання рішень покладається на державну виконавчу службу, яка входить до системи органів Міністерства юстиції України. Примусове виконання рішень здійснюють державні виконавці, визначені Законом України «Про державну виконавчу службу»
10 вересня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) з заявою про зняття арешту з нерухомого майна, а саме: з квартири АДРЕСА_1 .
17 вересня 2020 року Дніпровським районним відділом державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) розглянуто заяву ОСОБА_1 , та повідомлено останню, що шляхом перевірки Автоматизованої системи виконавчих проваджень, встановлено, що на виконанні перебуває виконавче провадження про стягнення боргу з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса боржника: АДРЕСА_3 , та запропоновано звернутися до Дніпровського районного суду міста Києва з вирішенням питання у відповідності до п. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»
На виконання вимог ч.4 ст.165 Цивільного процесуального кодексу України, суддею в порядку досудової підготовки справи здійснено запит до Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА», відповідно до наданої інформації, з якої вбачається, що ОСОБА_4 , зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_2 , не значиться, а в період з 30 січня 2017 року по 06 липня 2017 року був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .
Автоматизована система виконавчого провадження (далі - АСВП) - це комп`ютерна програма, що забезпечує збирання, зберігання, облік, пошук, узагальнення, надання відомостей про виконавче провадження, формування Єдиного реєстру боржників та захист від несанкціонованого доступу, порядок функціонування якої визначається Положенням про автоматизовану систему виконавчого провадження, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 05.08.2016 № 2432/5.
Згідно з відомостями Автоматизованої системи виконавчого провадження, котрі є у відкритому доступі, виконавче провадження № НОМЕР_1, яке знаходилося на виконанні у Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) де боржником значиться ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , знаходиться в стані, дослівно: «завершено», виконавче провадження № 59651857, яке знаходилося на виконанні у Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) де боржником значиться ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , знаходиться в стані, дослівно: «завершено», виконавче провадження № 62844192, яке знаходилося на виконанні у Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) де боржником значиться ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , знаходиться в стані, дослівно: «завершено».
Згідно з ч.1 ст. 316 Цивільного кодексу України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 321 Цивільного кодексу України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Згідно ст. 391 Цивільного кодексу України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Положеннями ст. 16 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Способами захисту свого цивільних прав та інтересів можуть бути, серед іншого, припинення дії, яка порушує.
Відповідно до висновку Верховного Суду України від 15.03.2013 року у справі №6-26цс13, вимоги особи, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту.
Як передбачено ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
На підставі ч. 5 ст. 59 Закону України «При виконавче провадження», чинного на момент звернення позивача до суду, у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.
Відповідно до частини першої, другої та п`ятої статі 60 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. У всіх інших випадках незавершеного виконавчого провадження арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду.
Враховуючи викладене, керуючись конституційним принципом верховенства права, оцінивши всебічно, повно та об`єктивно всі наявні у справі докази окремо та у сукупності, застосовуючи відповідні норми матеріального права, забезпечуючи права людини і основоположні свободи сторін, враховуючи принципи справедливості та неупередженості, суд дійшов до висновку про те, що позивач ОСОБА_1 яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_2 , ОСОБА_3 є власниками нерухомого майна в рівних частинах (по 1/3), а саме квартири АДРЕСА_1 , також виконавчі провадження де боржником виступає ОСОБА_4 на примусовому виконанні у Дніпровському районному відділі державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), знаходяться на стадії завершення, а тому необхідно припинити дію заборони, яка перешкоджає позивачу та її дітям належним чином розпоряджатись належним їм майном, тому суд приходить до висновку про правомірність заявлених позовних вимог скасування арешту на нерухоме майно, які вжиті на підставі постанови №59655530, Дніпровським районним відділом ДВС м. Києва; тип обтяження: арешт нерухомого майна, адреса: АДРЕСА_2 ; реєстраційний номер обтяження: 32555994 (спеціальний розділ); зареєстровано: 25 липня 2019 18:41:37; державним реєстратором: Нікітіна Марина Олександрівна, Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві; підстава, серія та номер: 59655530, видавник: Дніпровський районний відділ ДВС м. Київ, підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер:47955144 від 25 липня 2019 року 18:42:00, ОСОБА_7 , Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві; відомість про суб`єктів обтяжень: особа, майно/права якої обтяжуються ОСОБА_4 .
За приписами ч. 1 ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст. ст. 12, 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення.
Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Таким чином, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Акціонерне товариство «Альфа-Банк» про зняття арешту з майна, є обґрунтований та такий, що підлягає задоволенню.
В порядку ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, суд присуджує до стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_2 судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1 680 грн. 00 коп.
На підставі викладеного та керуючись, статтями 16, 321, 328, 317, 319Цивільного кодексу України, статтями 2, 4, 12, 76-82, 89, 141, 263-265, 274-279, 280, 284, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позов ОСОБА_1 яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Акціонерне товариство «Альфа-Банк» про зняття арешту з майна, - задовольнити.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.