Справа № 372/792/23
Провадження № 2-588/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 квітня 2023 року Обухівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Проць Т.В.

за участю секретаря Лимаренко О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Обухівського міськрайонного Відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції про скасування обтяжень нерухомого майна, третя особа Українська державна нотаріальна контора,-

ВСТАНОВИВ:

В лютому 2023 року позивачка звернулась до суду з позовною заявою до відповідача про скасування обтяження. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько, ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилась спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 0,1200 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , яка належала батьку на праві власності. На земельну ділянку позивач отримала свідоцтво про спадщину, а щодо квартири нотаріусом було їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з причин накладення арешту на квартиру. Оскільки арешт був помилково накладений на ОСОБА_3 , який жодного відношення до квартири, яка належала її батьку не мав, позивач просила скасувати арешт та виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна запис про заборони накладені на квартиру АДРЕСА_1 , а саме: тип обтяження: заборона (архівний запис); реєстраційний номер обтяження 1249171; зареєстровано: 19.08.2004 року на підставі постанови Обухівської державної виконавчої служби від 12.07.2002 року.

06 березня 2023 року ухвалою судді відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання.

31 березня 2023 року ухвалою судді закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Позивач в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила позов задовольнити.

Представники відповідача та третьої особи в судове засідання не з`явились, від представника останньої надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, при вирішення справи покладалася на розсуд суду.

Враховуючи, що сторони не прибули в судове засідання, а перешкод для розгляду справи судом не встановлено, суд вважає за можливе здійснювати розгляд у судовому засіданні без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог частини другої статті 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи та наявні в ній докази у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають до задоволення, виходячи з наступного.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача, ОСОБА_2 .

12.07.2002 року постановою державного виконавця відділу Державної виконавчої служби Обухівського районного управління юстиції накладено арешт на все майно, що належало ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_3 та заборонено здійснювати відчуження будь-якого майна, яке належить ОСОБА_3 .

Відповідно довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, виданої виконавчим комітетом Української міської ради Обухівського району Київської області в тому, що на момент смерті ОСОБА_2 станом на 23.03.2022 року за адресою: АДРЕСА_3 були зареєстровані ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

З відповіді завідуючої Української державної нотаріальної контори №71/02-14 від 17.02.2023 року вбачається, що ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру, яке належало померлому ОСОБА_2 , у зв`язку з тим, що з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта на все майно сформованої Українською державною нотаріальною Київської області 14.02.2023 року №322726790, що на нерухоме майно постановою про арешт майна боржника від 12.07.2002 року виданою Обухівською державною виконавчою службою на об`єкт обтяження: жиле майно за адресою: АДРЕСА_3 .

З інформаційної довідки №323936177 з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна у відомостях з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна у відомостях про права власності на підставі свідоцтва про право власності б/н 27.03.2008 року Української міської ради на праві приватної власності ОСОБА_2 належить квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 ; тип обтяження (архівний запис) реєстраційний номер обтяження 1249171 зареєстровано 19.08.2004 17:25:51 за № 1249171 реєстратором: Українська міська державна нотаріальна контора, на підставі постанови б/н 12.07.2002 року Державної виконавчої служби, Обухів, накладено арешт на об`єкт обтяження: невизначено, состав: ціле, состояние: добудоване, статус: жиле, адреса: АДРЕСА_3 , власник: ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , причина відсутності коду: архівний запис, додаткові дані: Архівний номер:4652606KIEV478, Архівна дата: 22.08.2002, Дата виникнення 18.07.2002 № реєстра: 34, внутр. №5801FB3729F3572B4142, комментарий: c.24 Українська ДНК.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Згідно ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

Перешкодою в отриманні позивачем свідоцтва про право на спадщину беззаперечно є накладений на спадкове майно арешт.

Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Згідно ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна.

Нормами частин 1 та 2 ст. 321 ЦК України регламентовано, що право власності є непорушним і ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні, а особа може бути обмежена в здійсненні права власності лише у випадках та в порядку, встановленому законом.

Згідно до ст. 391 ЦК України, власник майна може вимагати скасування заборон в здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно роз`яснень, викладених в п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» від 27.08.1976 № 6 - вимоги особи, які ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Крім того, Пленумом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у постанові №5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», роз`яснено, що у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні; позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Вимоги позивача, що ґрунтуються на праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Такий висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, висловленій у постанові від 15 травня 2013 року у справі №6-26цс13 (підлягає обов`язковому врахуванню в розумінні ч. 4ст. 263 ЦПК України).

Оскільки підстави для арешту спірного майна відпали, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки позивач має право на прийняття спадщини, до складу якої входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, а арешт майна накладений на спадкове майно помилково порушує та обмежує право позивача на вступ у спадщину, тому слід зняти арешт із зазначеного майна.

Керуючись ст.16,317,319,32 ЦК України, ст.4,12,13,76-81,258-259,265,268, 279,280-281, 354-355 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Скасування арешт та виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна запис про заборони накладені на квартиру АДРЕСА_1 , а саме: тип обтяження: заборона (архівний запис); реєстраційний номер обтяження 1249171; зареєстровано: 19.08.2004 року на підставі постанови Обухівської державної виконавчої служби від 12.07.2002 року.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.В. Проць