СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/2185/23
ун. № 759/3608/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2023 року суддя Святошинського районного суду м.Києва Єросова І.Ю., розглянувши питання про затвердження мирової угоди у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

27.02.2023 року адвокат Лазарєва О.В., яка представляє інтереси позивача звернулась до Святошинського районного суду м. Києва з вищезазначеним позовом у якому просить стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 12000,00 грн. щомісячно з дня пред`явлення позову до досягнення дитиною повноліття, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 12000,00 грн. щомісячно з дня пред`явлення позову до досягнення дитиною повноліття, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 03.03.2023 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 16.03.2023 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

14.04 .2023 р. на адресу суду надійшла спільна заява сторін про затвердження мирової угоди.

Згідно п. 4 наданої мирової угоди сторони, враховуючи інтереси неповнолітніх спільних дітей, а також керуючись положеннями статті 190 СК України, погодили, що відповідач ОСОБА_2 в рахунок сплати аліментів на спільних дітей до досягнення ними повноліття та додаткових витрат на утримання дітей передає у власність неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 по частину квартири АДРЕСА_3 , яка належить відповідачу на праві приватної власності на підставі договору дарування квартири.

На підставі п. 5 мирової угоди, сторонами погоджено, що ухвала суду про визнання цієї мирової угоди є правовстановлюючим документом, який посвідчує право власності неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на частини квартири АДРЕСА_3 та право власності неповнолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на частини квартири АДРЕСА_3 .

Спільною заявою сторони просять затвердити дану мирову угоду.

Перевіривши матеріали справи та заяву про затвердження мирової угоди, суд дійшов висновку, що мирова угода, на умовах запропонованих сторонами, задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до частини сьомоїстатті 49 ЦПК України сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Так, відповідно до частини другоїстатті 207 ЦПК України, сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь - якій стадії судового процесу.

Вирішуючи питання щодо затвердження мирової угоди, суд враховує, що одним із способів врегулювання спору між сторонами судової справи є укладення мирової угоди.

Мирова угода - це угода сторін, в якій вони викладають прийнятний для них варіант вирішення судової справи, розподіляють спірні права та обов`язки, або відмовляються від таких шляхом досягнення компромісу. Наслідком затвердження мирової угоди судом є припинення провадження по справі, а також встановлення, припинення чи зміна прав та обов`язків для сторін.

Відповідно до частини першої статті 207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на основі взаємних поступок і може стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 190 СК України той із батьків, з ким проживає дитина, і той із батьків, хто проживає окремо від неї, з дозволу органу опіки та піклування можуть укласти договір про припинення права на аліменти для дитини у зв`язку з передачею права власності на нерухоме майно (житловий будинок, квартиру, земельну ділянку тощо). Такий договір нотаріально посвідчується.

Таким чином законодавець чітко вказав алгоритм дій у випадку заміни утримання дітей на їхнє право власності на нерухоме майно із проведенням відповідних нотаріальних процедур. Умови передбачені ст. 190 СК України сторонами не дотримані.

Крім того, вирішуючи питання щодо затвердження мирової угоди, суд має з`ясувати чи не суперечать умови мирової угоди вимогам закону.

При вирішенні питання щодо визнання мирової угоди суд звертає увагу сторін, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд при здійсненні судочинства не може підміняти собою інші органи, зокрема органи, які вчиняють нотаріальні дії, здійснюють державну реєстрацію, а судові рішення не можуть підміняти посвідчення правочинів, зокрема, щодо переходу права власності на нерухоме майно.

Окрім того, суд вважає, що дана мирова угода не відповідає вимогам закону так як умови мирової угоди залежать від інших обов`язкових факторів, таких як: оформлення нерухомого майна з державною реєстрацією, з`ясування наявності заборони відчуження нерухомого майна, його застави, прав на нього третіх осіб, та інших обставини, які не можуть бути з`ясовані судом під час вирішення питання про визнання мирової угоди, укладеної в межах провадження про стягнення аліментів.

Оскільки, судом встановлено, що зазначене вище нерухоме майно не є предметом спору, а тому, мирова угода затвердженню судом не підлягає.

За положеннями ч. 5ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо: 1) умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 207,260,352-354,ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У спільній заяві ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про затвердження мирової угоди у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про стягнення аліментів, відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя: І.Ю.Єросова