Справа № 712/4346/23
Провадження № 2/712/1818/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 травня 2023 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Романенко В.А.

за участю секретаря Скринник А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з позовом до ОСОБА_2 , тертя особа: державний нотаріус Другої черкаської державної нотаріальної контори Перкалюк Світлана Володимирівна про визнання правочину недійсним.

Разом з позовною заявою ОСОБА_1 скеровано до суду заяву про забезпечення позову, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мама ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , останнє місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 .

За даною адресою, зареєстрований та проживає також він.

Після смерті мами 10.09.2022 року - відкрилася спадщина, і він 05.10.2022 року звернувся до Другої черкаської державної нотаріальної контори із завою про прийняття спадщини, проте його повідомили, що існує заповіт на все майно від покійної на іншу особу.

10 березня 2023 року сплив шестимісячний строк з часу відкриття спадщини.

Так як його ніхто не запрошував до нотаріуса, по спливу додаткового місяця, у відповідності до вимог ст. 1298 ЦК України, 12.04.2023 року він звернувся з письмовою заявою до Другої черкаської державної нотаріальної контори м. Черкаси, з вимогою видати йому свідоцтво про право на спадщину на всю квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою нотаріуса Другої черкаської державної нотаріальної контори Перкалюк С.В. від 12.04.2023 року, йому було відмовлено у вчинені вищевказаної нотаріальної дії на підставі того, що із заявою про прийняття спадщини до Другої черкаської державної нотаріальної контори м. Черкаси звернувся і ОСОБА_2 , на якого і був складений 05.09.2022 року заповіт покійною ОСОБА_3 .

Відповідно до довідки з КНП «ЧОПНД Черкаської обласної ради» від 25.10.2021 року, ОСОБА_3 з 1991 року регулярно зверталася за медичною допомогою до психоневрологічного диспансеру, де лікувалася як амбулаторно, так і стаціонарно з приводу тяжкого психічного розладу.

Проживаючи разом з останньою, він спостерігав, що мати страждала хворобливим розладом психіки, оскільки не розуміла наслідків своєї поведінки, постійно втрачала відчуття часу та подій, не могла правильно орієнтуватись та оцінювати прості життєві ситуації, забувала, що з нею сталося в минулому і суть її власного життя.

Так як покійна ОСОБА_3 страждала психічними розладами, вона не могла усвідомлювати та керувати своїми діями при оформлені заповіту на посторонню особу, тобто ОСОБА_2 , в зв`язку з чим, він вимушений подати до суду позовну заяву «про визнання правочину недійсним».

Мова йде про заповіт на нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_2 , де він проживає та зареєстрований.

Так як йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, він не виключає, що ОСОБА_2 зможе отримати свідоцтво про право на спадщину, а саме на квартиру АДРЕСА_2 і відчужити її та інше майно, яке належить покійній ОСОБА_3 .

З метою унеможливити відчуження нерухомого майна на час судового розгляду його позовної заяви «про визнання правочину недійсним», так як вимога йде про визнання правочину (заповіту) недійсним, у відповідності до вимог глави 10 ЦПК України (забезпечення позову), просить забезпечити позов, наклавши арешт на квартиру АДРЕСА_2 та заборонити відчуження іншого майна, належного покійній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на праві особистої власності.

Просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 та заборону щодо його відчуження, а також заборонити відчуження іншого майна, належного покійній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до спадкової справи.

На підставі ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Згідно ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо їх невжиття може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду.

Згідно ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується шляхом, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Крім того, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчиться, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно існує спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом присудження реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого.

Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника про те, що незастосування заходів по забезпеченню позову, може утруднити або взагалі унеможливити виконання рішення суду.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, його метою є вжиття негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Підставою забезпечення позову є припущення позивача про те, що невжиття заходів забезпечення позову призведе до відчуження вказаного вище об`єкта нерухомості третім особам, що істотно ускладнить чи зробить неможливим поновлення порушеного права позивача.

Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку, що в даному випадку слід застосувати такий вид забезпечення позову, як накладення арешту на нерухоме майно, а саме на квартиру АДРЕСА_2 та заборонити відчуження іншого майна, належного покійній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на праві особистої власності.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 150 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_2 , право власності на яку зареєстровано за покійною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та заборонити вчиняти будь-які дії, що направленні на відчуження вказаної квартири.

Ухвалу для виконання направити до відділу реєстрації речових прав управління з питань реєстрації Черкаської міської ради (м. Черкаси, вул. Благовісна, 170).

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів в порядку, передбаченому ст. 354 ЦПК України.

Головуючий: В.А. Романенко