ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В АЛ А

08 травня 2023 року м. Харків

Справа № 642/6181/18

Провадження № 22-ц/818/638/23

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - судді Яцини В.Б.,

суддів: Бурлака І.В., Мальованого Ю.М.,

перевіривши у порядку вирішення питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Харківської міської ради на заочне рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 03 травня 2019 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особи на боці відповідача ОСОБА_2 , про встановлення факту спільного проживання та визнання право власності у порядку спадкування,-

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 03 травня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 09 листопада 2021 року було відмовлено у задоволенні заяви представника відповідача Харківської міської ради ОСОБА_3 про поновлення пропущеного строку для звернення до суду із заявою про перегляд вищевказаного заочного рішення та - про перегляд вказаного заочного рішення.

Не погодившись з таким судовим рішенням, 08 грудня 2021 року ХМР подала апеляційну скаргу на заочне рішення суду першої інстанції, яка ухвалою Харківського апеляційного суду від 25 січня 2022 року була залишена без руху з причини недоплати судового збору, та ухвалою Харківського апеляційного суду від 29 вересня 2022 року внаслідок не усунення цього недоліку була визнана судом неподаною та повернута Харківській міській раді.

14 лютого 2023 року Харківська міська рада поштовим зв`язком повторно звернулася з апеляційною скаргою, в якій просить поновити пропущений строк на її подання на заочне рішення Ленінського районного суду міста Харкова від 03 травня 2019 року по справі № 642/6181/18, скасувати зазначене заочне рішення суду першої інстанції та постановити нове рішення, яким відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позову повністю.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 06 березня 2023 року було відмовлено Харківській міській раді у задоволенні вказаної заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження за недоведеністю поважності зазначених причин його пропуску, апеляційну скаргу Харківської міської ради було залишено без руху та надано ХМР десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для звернення до Харківського апеляційного суду з заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин його пропуску з 09.12.2022 по 14.02.2023 та наданням доказів на їх підтвердження.

На виконання згаданої ухвали суду апеляційної інстанції - 28 квітня 2023 року на адресу Харківського апеляційного суду надійшла заява ХМР про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення суду першої інстанції від 03 травня 2019 року. На обґрунтування вказала, що згідно з наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 (у редакції наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 30.11.2022 № 280) та з урахуванням Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 Харківська міська територіальна громада перебуває в районі проведення воєнних (бойових) дій з 24.02.2022.

Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ введено в Україні воєнний стан з 24.02.2022 року. Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 22.05.2022 № 2263-ІХ, воєнний стан в Україні продовжено з 05 годин 30 хвилин 23.08.2022 строком на 90 діб.

У зв`язку з тим, що з листопада 2022 року по березень 2023 року збільшилась кількість ракетних обстрілів ворога по об`єктах енергетичної інфраструктури, на території міста Харкова та Харківської області відбувались часті аварійні та планові відключення електроенергії для відновлення енергетичної інфраструктури. Через знеструмлення виникали перебої у роботі інтернету, телефонного, в тому числі, мобільного зв`язку. Ці факти суттєво уповільнили роботу виконавчих органів Харківської міської ради та не давали можливості працювати у звичному режимі.

Також в умовах воєнного стану значно зменшилась чисельність працюючих працівників та вони були переведені на дистанційну роботу, що значно уповільнює реєстрацію вхідної/вихідної кореспонденції, направлення її виконавцю, підготовку процесуальних документів тощо. Посадові особи, що отримують поштову кореспонденцію, вживають низку заходів з її реєстрації, складення доручень та направлення до належного виконавця, що займає певний час, який в умовах воєнного часу, відсутності електропостачання, перебоїв в роботі інтернету та телефонного зв`язку, суттєво збільшується.

Значно зменшилась чисельність працюючих працівників Юридичного департаменту Харківської міської ради: з 74 до 12 осіб.

За вказаних обставин, в уповноваженої особи - ОСОБА_3, що у поряду самопредставництва діяв від імені ХМР, була відсутня можливість для підготовки в передбачений ухвалою від 22.09.2022 строк на усунення недоліків та подання платіжного доручення та у подальшому, як наслідок невідкладного подання до Харківського апеляційного суду повторно апеляційної скарги.

Окрім того на сьогодні ОСОБА_3 мобілізований до Збройних Сил України.

Оскільки одночасно на всій території України встановлено карантин та у період листопад 2022 року по лютий 2023 року включно відбувся повторний пік розповсюдження захворюваності коронавірусною хворобою, працівники Юридичного департаменту перебували або на самоізоляції або на лікарняних, інші працівники у зв`язку із цим або забезпечували представництво міської ради в судових процесах, пов`язаних із безперебійною роботою підприємств та організацій з життєдіяльністю міста або здійснювали опрацювання рішень міської ради її виконавчого комітету, різних документів та матеріалів для забезпечення життєдіяльності міста Харкова.

Також послався на рішення ЄСПЛ у справі «Іліан проти Туреччини», що правило встановлення обмежень до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи а також на рішення ЄСПЛ у справах «Delcourt v. Belgium», «Bellet v. France», в яких Суд зазначив на важливість дотримання права на справедливий суд, що обмежувальне тлумачення статті 6 ЄКПЛ не відповідає меті та призначенню цього положення. Рівень доступу до суду, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права у демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективний, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права. Відтак, правило про пропуск строку звернення до суду не має абсолютного характеру і не повинно застосовуватися автоматично, тобто навіть у разі пропуску строку звернення до суду без відповідних додаткових обґрунтувань суд не може його застосувати.

Колегія суддів перевірила вищевказані доводи заяви апелянта у світлі обставин цієї справи та не знайшла причинного зв`язку значної затримки у поданні до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги (більше двох місяців) після сплати судового збору 09.12.2022 року, що було причиною для відмови ХМР у задоволенні заяви про поновлення строку на подачу апеляційної скарги ухвалою Харківського апеляційного суду від 06 березня 2023 року (а.с. 162 т. 1).

В якості поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження ХМР спочатку посилалася на військовий стан, регулярні обстріли міста російським агресором, нестачу коштів та хворобу представника ХМР ОСОБА_3 з 26.01.2023 по 04.02.2023.

ХМР вдруге подав апеляційну скаргу на вищевказане заочне рішення суду першої інстанції. Перша апеляційна скарга ухвалою Харківського апеляційного суду від 29 вересня 2022 року була визнана неподаною з огляду на не усунення недоліку, не сплату судового збору (а.с. 125 т.1). Судовий збір за подачу апеляційної скарги був сплачений апелянтом після отримання ухвали суду апеляційної інстанції від 25 січня 2022 року про усунення недоліку та необхідність сплати судового збору згідно платіжного доручення № 883 - 09 грудня 2022 року (а.с. 151 т.1).

Вказаною ухвалою Харківського апеляційного суду від 06 березня 2023 року було відмовлено Харківській міській раді у задоволенні заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження за недоведеністю поважності зазначених причин його пропуску.

Суд виходив з того, що зазначені апелянтом причини не пояснюють чому апеляційна скарга не була подана принаймні після доплати судового збору 09.12.2022 протягом більше двох місяців. Затримка у більше як 2 місяці не може бути виправдана вищевказаними причинами, оскільки ХМР є юридичною особою, яка має можливості діяти через іншого представника у разі хвороби ОСОБА_3 .

У заяві від 28 квітня 2023 року, яка була подана до суду на виконання згаданої ухвали Харківського апеляційного суду від 06 березня 2023 року апелянт знову послався на те, що в умовах військового стану та результатів обстрілів агресора ХМР не змогла за допомогою 12 працівників юридичного відділу, які були перевантажені роботою, вчасно подати апеляційної скарги після сплати судового збору 09.12.2022.

Колегія суддів не погоджується з такими аргументами, що умови військового стану та регулярні обстріли міста Харкова спричинили до такої тривалої затримки повторно подати апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції, зокрема, у електронній формі на електронну адресу суду, яка згідно наявних у справі супровідного листа суду та зворотної розписки - апелянту була відома (а.с. 123, 124 т.1). При цьому негативні наслідки від неналежної організації роботи працівників ХМР у контексті вирішення питання щодо поновлення строку на подачу апеляційної скарги не можуть покладатися на іншу сторону цього спору, що є надмірним процесуальним тягарем, та не відповідає принципу пропорційності, ст. 11 ЦПК України.

Згідно ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали від 09 листопада 2021 року про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України, який діє на час вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

У даній справі ХМР у перший раз вчасно подала апеляційну скаргу. Однак, внаслідок повернення апеляційної скарги судом апеляційної інстанції ухвалою від 29 вересня 2022 року визначений вказаною нормою ч. 1 ст. 354 ЦПК України процесуальний строк почав відраховуватися заново. Тому, на день подачі апеляційної скарги 14 лютого 2023 року, апелянт у значній мірі пропустив 30-денний строк. Але. з урахуванням військового стану, який був введений з 24.02.2022 та регулярних обстрілів агресором міста Харкова, що негативно вплинуло на роботу як Харківської міської ради, так і Харківського апеляційного суду, будівля якого постраждала внаслідок обстрілу 06 березня 2022 року, внаслідок чого він тимчасово припинив свою роботу, - визначальним для поновлення процесуального строку на подачу апеляційної скарги колегія суддів відповідно до згаданої вище ухвали від 06 березня 2023 року вважає причини бездіяльності апелянта після сплати ним судового збору на виконання ухвали суду апеляційної інстанції про усунення недоліків, яку апелянт отримав згідно зворотної розписки 16.02.2022 року (а.с. 124 т.1), - тобто після 09 грудня 2022 року.

Згідно з ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 4 ст. 357 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Виходячи з принципу правової визначеності, який є елементом принципу верховенства права, ст. 10 ЦПК України, кожний учасник справи вправі розраховувати, що вищевказані норми ст. 357 ЦПК України будуть застосовані судом без виключень, оскільки відповідно до принципу змагальності, визначеному у ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Як зазначено ч.ч. 3, 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно п. 6, 7 ч.2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Статтею 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Харківська міська рада надала заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження та фактично повторила в своїй заяві від 28 квітня 2023 року ті ж самі підстави, які ними були наведені в апеляційній скарзі, для поновлення процесуального строку.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пунктом 1 статті 6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення у справі «Жоффер де ля Прадель проти Франції»),

Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії»).

Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків на апеляційне оскарження рішення суду є порушенням законних права та інтересів сторін і суперечить принципу правової визначеності та праву на справедливий суд, що закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (пункт 53 рішення Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України», заява № 32053/13).

Колегія суддів урахувала наведені апелянтом у заяві про поновлення процесуального строку правові висновки міжнародного суду, та вважає, що за відсутності доказів про інше - сам по собі військовий стан та регулярні обстріли міста Харкова не вплинули на роботу ХМР у такій мірі, щоб вона не могла на протязі двох тижнів після сплати судового збору вдруге подати апеляційну скаргу, що можна вважати розумним строком, для тих умов, в яких перебував апелянт та суд апеляційної інстанції. Доводи про те, що відповідальна особа була призвана до лав ЗСУ належним чином не підтвердженні та самі по собі не виправдовують тривалу бездіяльність ХМР, у розпорядженні якої були інші працівники. Апеляційна скарга на день сплати судового збору у грудні 2022 року вже була складена та подавалась до суду апеляційної інстанції, що надавало можливість апелянту після виправлення недоліку 09 грудня 2022 року у тому ж місяці вдруге подати до суду апеляційної інстанції апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення строку, у тому числі за допомогою електронної пошти, адреса якої апелянту була відома в результаті відповідного листування з судом (а.с. 123-124 т.1).

Апелянт не надав до суду апеляційної інстанції доказів, що саме в цей період після 09 грудня 2022 року ХМР зазнала таких втрат та ушкоджень від військової агресії, режиму обмежень військового стану, які іститотно зашкодити їй у розумний строк подати апеляційну скаргу. У даному випадку така процесуальна поведінка апелянта є зловживанням процесуальним правом, що відповідно до вимог ст. 44 ЦПК України є неприпустимим.

Враховуючи, що Харківська міська рада не довела поважні причини пропуску строку на подачу апеляційної скарги, вимоги ухвали суду від 06.03.2023 року не виконала, у відкритті апеляційного провадження з передбачених ч. 4 ст. 357 ЦПК України підстав належить відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 357, 358, 389 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

у х в а л и в:

У задоволенні заяви про поновлення процесуального строку на подачу апеляційної скарги та у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Харківської міської ради на заочне рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 03 травня 2019 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особи на боці відповідача ОСОБА_2 , про встановлення факту спільного проживання та визнання право власності у порядку спадкування - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді І.В. Бурлака.

Ю.М. Мальований.