03.05.2023 Єдиний унікальний номер 205/4247/22
Провадження № 2/205/936/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2023 року місто Дніпро

Ленінський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Костромітіної О.О.,

за участю секретаря судового засідання Розсоха І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Відділ опіки і піклування Новокодацького району Дніпровської міської ради,про визначення порядку спілкування та участі у вихованні онука,

за участю представника позивачів адвоката Живоглядової У.С.

за участю представника відповідача адвоката Лабовкіна О.О.

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 , третя особа: Відділ опіки і піклування Новокодацького району Дніпровської міської ради, вимоги якого протягом підготовчого провадження зменшено та виправлено описку в резолютивні частині вимог, про визначення порядку спілкування та участі у вихованні онука ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. а.с. 165-167,181-182). В обґрунтування позовних вимог зазначили, що 22 вересня 2017 року між їхньою донькою та ОСОБА_5 зареєстровано шлюб. Від шлюбу народився онук ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 їх донька померла. На день смерті доньки онуку не виповнилося і повних трьох місяців, він потребував постійного піклування та нагляду, які вона надавали в повній мірі.

Вони зареєстровані та мешкають в приватному будинку за адресою АДРЕСА_1 . З ними також проживають їх менша донька та онука ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Усі матеріальні потреби, пов`язані з піклуванням про онука, вони забезпечували за рахунок власного сімейного бюджету, жодним чином не вимагаючи компенсації з боку зятя. ОСОБА_5 працював у м. Дніпрі та не міг піклуватися про тримісячного сина.

В вересні 2021 року відповідач виявив бажання забрати сина ОСОБА_4 у м. Дніпро.

У зятя склалися стосунки з іншою жінкою та він прагнув виховувати сина у новоствореній сім`ї.

З часу переїзду онука до м. Дніпро відповідач чинить перешкоди у їхньому спілкування з онуком, з різних причин не дає можливості ним бачитись із ним, не відповідає на їх телефоні дзвінки, не пускає до свого мешкання коли вони приїжджають навідувати онука.

Їх донька ОСОБА_8 до вступу в шлюб із відповідачем мала від першого шлюбу доньку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Відповідач удочерив дівчинку, та вони проживали разом із матір`ю та відповідачем у м. Дніпрі. Після смерті матері онука виявила бажання проживати разом з ними. На теперішній час онука не має контакту з рідним братом, через що дуже засмучується. Будь-які спроби мирного врегулювання даної ситуації не призвели до бажаного результату, а відтак вони вимушені звернутися до суду. В остаточній редакції позовних вимог просили визначити порядок спілкування та участі у вихованні онука ОСОБА_4 діду ОСОБА_1 та бабі ОСОБА_2 шляхом встановлення наступного порядку: - надавати можливість діду ОСОБА_1 та бабі ОСОБА_2 спілкуватися в онлайн-режимі та засобами телефонного зв`язку з онуком ОСОБА_4 з 18-00 год. до 19-00 год. щодня; - після закінчення дії воєнного стану на України встановити систематичні побачення один раз на три тижні у вихідні дні ( з 8-00 год. суботи до 18-00 год. неділі за домовленістю з відповідачем діда ОСОБА_1 та баби ОСОБА_2 з онуком ОСОБА_4 за адресою проживання позивачів з можливістю перебувати в місцях проведення відпочинку та дозвілля без присутності батька та з правом позивачів самостійно забирати дитину з місця навчання або проживання та самостійно супроводжувати до постійного місця проживання онука; - встановити побачення щороку у дні народження діда та баби з онуком ОСОБА_4 у позашкільний час до 20-00 год. без присутності батька з можливістю перебувати у місцях проведення відпочинку та дозвілля з правом позивачів самостійно забирати дитину з місця навчання або проживання та самостійно супроводжувати до постійного місця проживання онука; - встановити побачення діда та баби з онуком ОСОБА_4 щороку наступного дня після його дня народження у позашкільний час до 20-00 год. без присутності батька з можливістю перебувати у місцях проведення відпочинку та дозвілля з правом позивачів самостійно забирати дитину з місця навчання або проживання та самостійно супроводжувати до постійного місця проживання онука; - після закінчення дії воєнного стану на території України надати можливість діду ОСОБА_1 та бабі ОСОБА_2 щороку в літній період протягом трьох тижнів (безперервно або відокремлено по тижню) проводити час із онуком ОСОБА_4 за адресою їх місця проживання без присутності батька з можливістю перебувати у місцях проведення відпочинку та дозвілля з правом позивачів самостійно забирати дитину з місця навчання або проживання та самостійно супроводжувати до постійного місця проживання онука.

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у судовому засіданні позовні вимоги в остаточній редакції підтримали в повному обсязі та надали пояснення аналогічні змісту позовних вимог. Просили суду задовольнити позовні вимоги. Також суду пояснили, що вони дійсно живуть за межами м. Дніпра. Час руху до їх місця проживання на громадському транспорті складає більше години. У них є власний автомобіль, але у зв`язку з домашнім господарством вони не завжди мають можливість разом виїжджати до м. Дніпра на автомобілі. За їх місцем проживання у них не було критичних ситуації пов`язаних з військовою агресією Російської Федерації проти України, за їх місцем проживання все спокійно. Проте не виключають можливості щодо зміни обстановки у зв`язку з воєнним станом в Україні.

Представник позивачів адвокат Живоглядова У.С. підтримала позицію позивачів, просила суд задовольнити позовні вимоги. Просила суд взяти до уваги, що сторона позивачів зменшила розмір позовних вимог, ідучи на поступки відповідачеві, розуміючи при тому, що обидві сторони мають виходити із принципу найкращих інтересів для ОСОБА_4 , який є сином для відповідача та онуком для позивачів. Прохаючи суд встановити спілкування позивачів з онуком за їх місцем проживання без присутності батька після закінчення дії воєнного стану на території України, позивачі знову ж таки виходять з інтересів дитини, розуміючи при тому, що безпека дитини має бути перш за все. Проте, до закінчення дії воєнного стану на території України, позивачі вважають за доцільне відвідувати онука за місцем його проживання з батьком у м. Дніпро за графіком, запропонованим відділом опіки та піклування Новокодацького району Дніпровської міської ради.

Адвокат Лабовкін О.О., який діє від імені та в інтересах відповідача ОСОБА_3 , надав до суду відзив, в якому просив частково задовольнити позовні вимоги шляхом встановлення наступного графіку спілкування та участі позивачів у виховані онука, а саме: - спілкування діда ОСОБА_1 та баби ОСОБА_2 засобами телефонного зв`язку із онуком ОСОБА_4 з 18-00 год. До 19-00 год. щовівторка та четверга; - встановити систематичні побачення один раз на два тижні у вихідні дні: з 16-00 год. до 20-00 год. у суботу або неділю за попередньою домовленістю з батьком ОСОБА_3 ; - встановити побачення щороку у дні народження діда та баби з онуком ОСОБА_4 у позашкільний час до 20-00 год. за попередньою домовленістю та у присутності батька ОСОБА_3 ; - встановити побачення діда та баби з онуком ОСОБА_4 щороку наступного дня після його дня народження у позашкільний час до 20-00 год. у присутності батька ОСОБА_3 ; - один раз на рік протягом тижня виїздити діду ОСОБА_1 та бабі ОСОБА_2 разом з онуком до місць оздоровлення за домовленістю та у присутності батька ОСОБА_3 . Відмовити у можливість діду ОСОБА_1 та бабі ОСОБА_2 щороку в літній період протягом 45 діб безперервно проводити час із онуком ОСОБА_4 за адресою проживання позивачів без присутності батька. В обґрунтування відзиву зазначає, що позивачі не надали доказів щодо порушення їх прав на спілкування з онуком. У позивачів ніколи не виникало питання про визначення порядку участі у вихованні чи спілкуванні з дитиною, бо потреб у цьому не було їх право не порушувалося, тому за їх зверненням таке питання ніколи не розглядалося, рішення не приймалося. Звертають увагу суду на те, що ні органом опіки та піклування, ні комісією, ні поліцією не приймалося рішення щодо наявності перешкод, чи визначення питання спілкування та порушення права родичів відносно спілкування з дитиною. Ніхто не забороняє та не забороняв позивачам спілкуватися з онуком. Позивачі проживають за межами міста. На разі діє воєнний стан в країні, тому не виключають наявності ризиків при догляді за трирічною дитиною. Також повідомляє, що неможливо задовольнити позовну вимогу позивачів щодо спілкування онука протягом робочого тижня, у зв`язку з тим, що ОСОБА_4 , згідно довідки КЗДО (Центр розвитку дитини) № 404 ДМР від 27.10.2022 року, зареєстрований в дитячому садочку (Ясла-садок) відповідно до якого графік з 08-00 год. до 18-00 год. (по закінченню воєнного стану в країні, відвідування центру буде відновлено).

Позивач ОСОБА_3 та його представник адвокат Лабовкін О.О. у судовому засіданні повністю підтримали зміст відзиву та надали пояснення аналогічні змісту відзиву.

Представник третьої особи відділу опіки і піклування Новокодацького району Дніпровської міської ради Лійбук Л.М. у судовому засідання пояснила, що вона повністю підтримує висновок органу опіки та піклування щодо порядку спілкування та участі у вихованні діда та баби з онуком ОСОБА_4 . У даному висновку викладений графік спілкування діда та баби з онуком. Графік складений з урахуванням віку дитини, якому три роки, безпеки дитини та в інтересах дитини. На теперішній час в Україні введено воєнний стан та для забезпечення безпеки дитини в першу чергу з дитиною повинен бути її законний представник, його батько. Конкретних місць та умов зустрічей діда та баби з онуком не визначено, може бути визначено за попередньою домовленістю з батьком.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 05.09.2022 року відкрито провадження у даній цивільній справі, визначено проводити судовий розгляд в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 23.11.2022 року задоволено клопотання представника позивачів адвоката Живоглядової Уляни Сергіївни про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 05.12.2022 року задоволено клопотання представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Живоглядової Уляни Сергіївні про витребування доказів, витребувано у відділу опіки та піклування Новокодацького району Дніпровської міської ради висновок про доцільність визначення судом порядку спілкування та участі у вихованні онука ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 20.02.2023 року закрито підготовче провадження у даній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Вислухавши сторони, їх представників, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_8 (дошлюбне прізвище ОСОБА_8 ) народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 , актовий запис № 01, її батьком є ОСОБА_1 , матір`ю, ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 11.01.1999 року.

Відповідно до паспортних даних позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище ОСОБА_2 ), остання зареєструвала шлюб з ОСОБА_1 24 грудня 2010 року,актовий запис № 88, та набула прізвище ОСОБА_2 .

Відповідач ОСОБА_3 та ОСОБА_8 , донька позивачів, зареєстрували шлюб 22 вересня 2017 року, після реєстрації якого дружині присвоєно прізвище ОСОБА_8 , про що було видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_2 від 22 вересня 2017 року.

ІНФОРМАЦІЯ_1 від шлюбу у подружжя ОСОБА_3 народився син ОСОБА_4 , про що видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_3 від 01 серпня 2019 року.

Вищевикладеним підтверджено, що позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є дідом та бабою онука ОСОБА_4 .

ОСОБА_8 , мати ОСОБА_4 , донька позивачів, померла ІНФОРМАЦІЯ_7 , про що видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_4 від 15 жовтня 2019 року.

Відповідно до акту фактичного проживання від 01.02.2022 року ОСОБА_4 отримував медичну допомогу за місцем проживання позивачів з 17.10.2019 року.

Відповідно до довідки Магдалинівської селищної ради від 01.02.2022 року ОСОБА_4 зареєстрований за адресою позивачів.

Згідно із актом обстеження умов проживання за адресом проживання позивачів АДРЕСА_1 від 05.07.2022 року останніми створені умови для проживання та перебування дітей, а факторів, що могли б зашкодити інтересам дітей, не виявлено.

ОСОБА_2 в період часу з 1985 року по 2010 рік працювала в Магдалинівському дошкільному навчальному закладі № 1 нянею, помічником вихователя, що підтверджується довідкою від 16.06.2022 року та витягом із трудової книжки.

ОСОБА_1 працює, за місцем роботи характеризується позитивно.

Позивачі ані у лікаря-психіатра ані у лікаря-нарколога на обліку не перебувають, що підтверджується довідками від 11.02.2022 року.

ОСОБА_4 згідно довідки КЗДО (Центр розвитку дитини) № 404 ДМР від 27.10.2022 року зареєстрований в дитячому садочку (Ясла-садок) відповідно до якого графік з 08-00 год. до 18-00 год. (по закінченню воєнного стану в країні, відвідування центру буде відновлено).

Відповідач ОСОБА_3 працює, за місцем роботи та місцем реєстрації характеризується позитивно.

Свідки ОСОБА_22 , ОСОБА_23 суду пояснила, що дитина ОСОБА_4 проживав з дідом та бабою з самого народження та до 3 рочків. Потім батько забрав сина до себе. Баба та дід не мають можливості спілкуються з онуком, оскільки відповідач знаходить якісь причини, для того щоб вони не бачилися. Свідками таких обставин вони не були, знають про це зі слів позивачів.

Свідок ОСОБА_24 суду пояснив, що він є сином позивачів. Після смерті його сестри, ОСОБА_8 , її дитина, ОСОБА_4 , проживав з дідом та бабою з самого народження та до 3 рочків. Потім відповідач забрав сина до себе в м. Дніпро. Одного разу він привозів мати до онука, проте зустріч не відбулася, позивач сказав, що дитини не має вдома. Мати дуже плакала після цього.

Відповідно до ч. 8, 9, 10 ст. 7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Згідно вимог ст. 257 СК України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, брати участь у їх вихованні.

Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Відповідно до ст. 263 СК України, спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

За змістом ст. 159 СК України, суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Це право дитини включає, крім виховання батьками, право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, іншими родичами. Декларація прав дитини, проголошена Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, як принципове положення визначила, що дитина повинна зростати в умовах турботи.

Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідусями, бабусями та онуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 11 липня 2017 року, заява № 2091/13, у справі «М. С. проти України» та у рішенні Європейського суду з прав людини від 16 липня 2015 року № 10383/09, § 100 «Мамчур проти України», Європейський суд з прав людини зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагодійним (параграф 76).

У статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої постановою Верховної Раду Української РСР від 27 лютого 1991 року № 789-XII, закріплено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.

Відповідно до ст. ст. 6, 27 названої Конвенції держави-учасниці забезпечують у максимально можливій мірі виживання і здоровий розвиток дитини; визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Згідно ст. 18 Конвенції про права дитини батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Таким чином, чинним законодавством України, з однієї сторони, закріплено право позивачів, як баби та діда, на спілкування зі своїми онуками та право брати участь у їх вихованні, а з іншої сторони передбачено обов`язок батьків або інших осіб, з якими проживає дитина, не чинити перешкоди у здійсненні бабою чи дідом прав щодо виховання онуків та правовий механізм захисту цього права у випадку його порушення у судовому порядку.

Згідно з ч.ч.5, 6 ст.19 СК України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Висновок органу опіки і піклування має базуватися на достовірній інформації про усі фактичні обставини, які можуть мати істотне значення та ретельному їх з`ясуванні.

Такий висновок є рекомендаційним, тому суд може постановити інше рішення, ніж пропонує орган опіки та піклування.

У висновку Органу опіки та піклування адміністрації Новокодацького району Дніпровської міської ради від 14.02.2023 року викладено, що комісія з питань захисту прав дитини при органі опіки та піклування адміністрації Новокодацького району Дніпровської міської ради вважає за доцільне в інтересах малолітнього встановити порядок участі діда, ОСОБА_1 , баби, ОСОБА_2 , у вихованні малолітнього онука, ОСОБА_4 , а саме: - щовівторка та четверга з 18-00 до 19-00 спілкування в онлайн-режимі та засобами телефонного зв`язку; - один раз на два тижні з 10-00 до 18-00 у суботу або неділю, за попередньою домовленістю з батьком; - щороку у дні народжень діда та баби у позашкільний час у присутності батька; - щороку наступного дня після дня народження дитини, з 10-00 до 18-00, у присутності батька; -один раз на рік протягом тижня виїзд з дитиною до місць оздоровлення за попередньою домовленістю з батьком та у його присутності.

Суд вважає зазначений висновок достатньо обґрунтованим.

З висновку вбачається, на підставі яких фактичних обставин орган опіки та піклування прийшов до висновку про доцільність встановлення участі позивачів у вихованні онука відповідно, а тому суд погоджується з ним в цілому окрім часу, який відведений для спілкування позивачів з онуком з 10-00 до 18-00, оскільки суд вважає, що з урахуванням графіку роботи позивачів та відповідача час спілкування повинен бути більшим, а саме з 10-00 до 20-00, внаслідок чого суд при вирішенні спору по суті погоджується з позицією позивачів щодо визначення часу до 20-00 годин.

Також суд погоджується з даним висновком, оскільки даний висновок повністю відповідає інтересам малолітньої дитини, його віку, дитині 3 роки, та прийнятий з урахуванням того, що на теперішній час в Україні введено воєнний стан, позивачі проживають за межами м. Дніпра, тому для забезпечення безпеки дитини в першу чергу з дитиною повинен бути її законний представник, його батько, внаслідок чого суд відхиляє при вирішенні спору по суті позицію позивачів щодо запропонованого ними графіку спілкування з онуком в остаточній редакції позовних вимог.

При цьому суд враховує, що дід та баба виховували та доглядали онука з самого народження та до майже 3 рочків, надавали дитині, яка залишилася без матері, турботу, любов та відповідач не був проти цього, а навпаки, залишив дитину у позивачів, проте на теперішній час в Україні введено та діє воєнний стан, якого не було під час життя дитини у позивачів, тому для забезпечення безпеки дитини в першу чергу з дитиною повинен бути її законний представник, його батько, що є також підставою для відхилення позиції позивачів щодо запропонованого ними графіку спілкування з онуком.

Оцінуючи наявні у справі докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що між сторонами у справі виникли непорозуміння, які загострили взаємовідносин між позивачами та відповідачем, і така ситуація в їх особистих відносинах не дає можливості мирним шляхом вирішити питання про визначення порядку спілкування діда, баби з онуком, який мав би влаштовувати кожну із сторін по справі, що зумовлює вирішення даного питання в судовому порядку, в межах заявлених позовних вимог, оскільки саме такий спосіб захистити право на спілкування та виховання онука визначений сімейним законодавством у разі його порушення.

При цьому суд вважає, що позовні вимоги позивачів, щодо визначення порядку спілкування та участі позивачів з онуком з умовами на майбутнє, а саме визначення способу спілкування позивачів після закінчення дії воєнного стану на території України, є юридично неспроможними, оскільки обраний позивачами спосіб захисту права не відповідає встановленим діючим законодавством способам захисту (ст. 16 ЦК України), рішення суду не може залежати від настання або ненастання якихось обставин (умовне рішення), позовні вимоги спрямовані на майбутнє, хоча й невідомо, а ні сторонам, а ні суду щодо можливості існування такого спору між сторонами в майбутньому, суб`єктного складу даних правовідносин в майбутньому, що є підставою для відмови у задоволенні таких позовних вимог.

Враховуючи вищевикладені норми права, проаналізувавши матеріали справи, пояснення сторін, свідків, суд дійшов висновку, що позивачі мають право на спілкування та виховання онука, мають на це бажання, а спілкування між позивачами, як дідом та бабою, та онуком не буде перешкоджати їх нормальному розвитку, та судом не встановлено, що позивачі якось негативно впливають на виховання та розвиток дитини, тому суд, з урахуванням інтересів дитини, його віку, висновку органу опіки та піклування, вважає доцільним визначити наступний порядок спілкування: щовівторка та четверга з 18:00 до 19:00 спілкування в онлайн-режимі та засобами телефонного зв`язку; побачення один раз на два тижні з 10:00 до 20:00 у суботу або неділю, за попередньою домовленістю з батьком; побачення щороку у дні народжень діда та баби, у позашкільний час до 20:00 у присутності батька; побачення щороку наступного дня після народження дитини з 10:00 до 20:00 у присутності батька, внаслідок чого частково задовольняє позовні вимоги позивачів.

Суд, задовольняючи позовні вимоги частково, відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягує з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 судовий збір, пропорційний задоволенню позовних вимог, у розмірі 992,40 гривень по 496,20 гривень кожному.

Керуючись ст.ст. 141, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Відділ опіки і піклування Новокодацького району Дніпровської міської ради,про визначення порядку спілкування та участі у вихованні онука, задовольнити частково.

Визначити порядок спілкування та участі діда, ОСОБА_1 , баби, ОСОБА_2 , у вихованні онука ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом встановлення наступного порядку: щовівторка та четверга з 18:00 до 19:00 спілкування в онлайн-режимі та засобами телефонного зв`язку; побачення один раз на два тижні з 10:00 до 20:00 у суботу або неділю, за попередньою домовленістю з батьком; побачення щороку у дні народжень діда та баби, у позашкільний час до 20:00 у присутності батька; побачення щороку наступного дня після народження дитини з 10:00 до 20:00 у присутності батька.

В частині позовних вимог щодо визначення порядку спілкування та участі діда, ОСОБА_1 , баби, ОСОБА_2 , у вихованні онука ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом встановлення наступного порядку: після закінчення дії воєнного стану на території України встановити систематичні побачення один раз на три тижні у вихідні дні з 8:00 годин суботи по 18:00 годин неділі за домовленістю з відповідачем за адресою проживання позивачів: АДРЕСА_1 , з можливістю перебувати в місцях проведення відпочинку та дозвілля без присутності батька та з правом позивачів самостійно забирати дитину з місця навчання або проживання та самостійно супроводжувати до постійного місця проживання онука; встановити побачення щороку у дні народження діда та баби з онуком у позашкільний час до 20:00 годин без присутності батька; встановити побачення діда та баби з онуком щороку наступного дня після його дня народження у позашкільний час до 20:00 годин без присутності батька; після закінчення дії воєнного стану на території України надати можливість діду ОСОБА_1 та бабі ОСОБА_2 щороку в літній період протягом трьох тижнів проводити час з онуком за адресою проживання позивачів без присутності батька, відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 992,40 гривень по 496,20 гривень кожному.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Із повним текстом рішення суду можна ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Відомості про учасників справи:

Позивачі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП: НОМЕР_5 ; ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП: НОМЕР_6 , адреса: АДРЕСА_1 ;

представник позивачів адвокат Живоглядова Уляна Сергіївна, свідоцтво про право заняття адвокатською діяльністю ДП № 000368 від 19.11.2021 року, адреса для листування: АДРЕСА_2 : E-mail: ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , РНОКПП НОМЕР_7 , адреса реєстрації АДРЕСА_3 ;

представник відповідача адвокат Лабовкін Олександр Олександрович, РНОКПП НОМЕР_8 , свідоцтво про право заняття адвокатською діяльністю ДП № 2943 від 23.06.2015 року, адреса АДРЕСА_4 .

Третя особа Відділ опіки і піклування Новокодацького району Дніпровської міської ради, юридична адреса: просп.Сергія Нігояна, 77 м. Дніпро, 49064; e-mail: .

Повне рішення складено 3 травня 2023 року.

Суддя О.О. Костромітіна