Справа № 357/4826/23
Провадження № 2/357/1690/23
У Х В А Л А

01 травня 2023 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з цивільним позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, який мотивує тим, що сімейне життя з відповідачем не склалось, шлюбно-сімейні відносини не підтримують, тому вважає збереження шлюбу суперечитиме інтересам сторін.

Позовна заява підлягає направленню за підсудністю, виходячи з наступного.

У відповідності до вимог ст. 27 ЦПК України позови до фізичних осіб пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

З відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру №35612 від 26 квітня 2023 року, сформованої засобами підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» за запитом судді Кошеля Б.І., вбачається, що місце реєстрації відповідача ОСОБА_2 : АДРЕСА_1 , що територіально не відноситься до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області.

Тобто за правилами ч. 1 ст. 27 ЦПК України, справа належить до територіальної підсудності Орджонікідзевському районному суду м. Маріуполя.

Також, відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

З позовної заяви вбачається, що від шлюбу сторони дітей не мають. Про домовленість подружжя стосовно розгляду справи в Білоцерківському міськрайонному суді також не повідомлено.

Отже, підстав, які б згідно ст. 28 ЦПК України дозволили позивачу обирати підсудність в м. Біла Церква та Білоцерківському районі Київської області з урахуванням спору, який виник у сторін, суд не вбачає.

Разом з тим, на даний час по всій території України відповідно до Указу Президента України №58/2023 продовжено строк дії воєнного стану до 20 травня 2023 року.

Згідно розпорядження Верховного Суду № 1/0/9-22 від 06 березня 2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», з врахуванням неможливості здійснення судами правосуддя під час воєнного стану - було змінено територіальну підсудність судових справ. Зокрема, територіальна підсудність справ, які підсудні Орджонікідзевському районному суду м. Маріуполя, замінена та визначена Ленінським районним судом м. Дніпропетровська.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 9 ст. 187 ЦПК України встановлено, що якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Згідност. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним направити за підсудністю цивільний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська, як до суду якому визначена територіальна підсудність справ Орджонікідзевського районного суду м. Маріуполя в умовах воєнного стану.

Керуючись ст.ст.27,28,32,187 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Передати цивільну справу № 357/4826/23; 2/357/1690/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, за підсудністю до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська (адреса: вул. Коробова, буд. 6, м. Дніпро, Дніпропетровська обл., 49000).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Б. І. Кошель