П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 березня 2023 року м. Київ

Справа № 359/1162/22

Провадження: № 22-ц/824/3028/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т. О.,

суддів Соколової В.В., Нежури В. А.,

секретар Івасенко І. А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката Бойко Діани Миколаївни в інтересах ОСОБА_1

на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12 жовтня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Яковлєвої Л. В.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором підряду,

у с т а н о в и в:

У лютому 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що у період з червня по вересень 2021 року між позивачем та ОСОБА_2 досягнуто домовленість про те, що відповідач на свій ризик виконує певну роботу за завданням позивача, а саме зобов`язується оздобити мармуром стіни та підлогу в приміщені ванної кімнати та встановити барну стійку за адресою: АДРЕСА_1 , а позивач, в свою чергу, зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. З метою якісного виконання відповідачем підрядних робіт, між сторонами був погоджений кошторис, який складався з погодженої суми: за виготовлення, доставку та встановлення барної стійки з мармуру - 2300 доларів США, що у гривневому еквіваленті становить 62 100,00 грн., за монтажні роботи у ванній кімнаті та матеріали - 71 475,00 грн., за мармур - 4450 доларів США, що у гривневому еквіваленті становить 119 037, 50 грн. Відповідно до умов договору, позивач оплатив авансові платежі на користь відповідача, однак останній не виконав роботи належним чином. У зв`язку з цим, ОСОБА_1 направив на адресу відповідача претензію із вимогою усунути недоліки виконаної роботи, однак відповідач проігнорував дані вимоги.За викладених обставин, просив суд стягнути з ОСОБА_2 на свою користь грошові кошти за неякісно виконані роботи у розмірі 541 970, 95 грн. та сплачений судовий збір у розмірі 5419,72 грн.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12 жовтня 2022 року у задоволенні позову ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором підряду відмовлено.

Не погодившись із таким судовим рішенням, адвокат Бойко Д. М. в інтересах ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просила скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про задоволення позову.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначила, що суд першої інстанції не дослідив докази, надані позивачем, а саме скріншоти переписки між ним та відповідачем, де останній підтверджує, що отримав грошові кошти, а також фото, які свідчать про неякісні роботи, та претензію, на якій міститься підпис відповідача та дата отримання претензії. Вказала, що письмовий договір між сторонами не укладався, оскільки позивач та відповідач не перший раз працювали разом, а тому скаржник мав певну довіру до відповідача та впевненість в тому, що останній виконає належним чином домовленості, які були між ними. Посилаючись на ст. 205 ЦК України, зазначила, що правочин вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків. Сторони погодили об`єм, вартість робіт та строки їх виконання. Проте, через деякий час після початку виконання робіт у скаржника виникли претензії до відповідача стосовно якості роботи. ОСОБА_1 неодноразово звертався до відповідача з вимогою щодо усунення недоліків, однак відповідач жодним чином не виконав попередні домовленості, а грошові кошти ним повернуті не були.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 22 грудня 2022 року та 16 січня 2023 року відкрито апеляційне провадження у справі, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

В судовому засіданні адвокат Бойко Д. М. в інтересах ОСОБА_1 підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, а тому колегія суддів відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України вважала за можливе слухати справу за їх відсутності.

Згідно з ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Вислухавши думку адвоката Бойко Д. М. в інтересах ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що позивачем не надано жодних доказів на підтвердження факту наявності договірних правовідносин між ним та відповідачем.

Перевіряючи вказані висновки суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.

Як убачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 посилається на укладення договору підряду із ОСОБА_2 , відповідно до якого відповідач зобов`язався виконати роботи з оздоблення мармуром стін та підлоги в приміщені ванної кімнати та встановити барну стійку за адресою: АДРЕСА_1 . З метою якісного виконання відповідачем підрядних робіт між сторонами погоджено кошторис, який складався з погодженої суми за виготовлення, доставку та встановлення барної стійки з мармуру позивача - 2300 доларів США, що в гривневому еквіваленті становить 62 100,00 грн., за монтажні роботи в ванній кімнаті та матеріали - 71475,00 грн. і за мармур - 4450 доларів США, що у гривневому еквіваленті становить 119 037,50 грн.

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Згідно з частинами першою, другою статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Колегія суддів зазначає, що договір укладається внаслідок погоджених дій кількох сторін, що зумовлює певну процедуру його вчинення. Зокрема, процес укладення договору складається із пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) та прийняття пропозиції укладення договору другою стороною (акцепт).

Положеннями ч. 1 ст. 205 ЦК України передбачено, що правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 ГК України допускається укладення господарських договорів у спрощений спосіб, тобто шляхом обміну листами, факсограмами, телеграмами, телефонограмами тощо, а також шляхом підтвердження прийняття до виконання замовлень, якщо законом не встановлено спеціальні вимоги до форми та порядку укладення даного виду договорів.

Згідно з ч. 1 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.

Також згідно з ч. 2 ст. 639 ЦК України, якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі.

Отже, законодавством передбачена можливість укладення договорів у спрощеному порядку через: ділову переписку - шляхом обміну документами, в тому числі електронними та у вигляді конклюдентних дій (прийняття замовлення до виконання).

При цьому, договори, укладені зазначеними способами, вважаються такими, що вчинені у письмовій формі.

Аналізуючи наявні в матеріалах справи докази, зокрема копії листування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , претензію щодо виконання робіт за підписом обох сторін, колегія суддів доходить висновку, що сторонами було погоджено основні умови договору: вид послуги, ціну договору, строки виконання замовлення. Окрім того, з копій листування та копії претензії вбачається, що ОСОБА_2 прийняв замовлення до виконання та завершив його.

Отже, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договір підряду на виконання робіт щодо оздоблення мармуром, а тому висновки суду першої інстанції щодо відсутності укладеного між сторонами договору є помилковими.

У статті 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 849 ЦК України передбачено, що замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Положеннями частин першої та третьої статті 857 ЦК України підтверджено обов`язок підрядника виконати роботу відповідно до умов договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Згідно із частинами першою та третьою статті 858 ЦК України, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; пропорційного зменшення ціни роботи; відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Аналогічні положення містяться і в частинах першій-п`ятій статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів», якою, зокрема, передбачено, що споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Якщо значну частину обсягу послуги чи робіт (понад сімдесят відсотків загального обсягу) вже було виконано, споживач має право розірвати договір лише стосовно частини послуги або робіт, що залишилася.

Якщо під час виконання робіт (надання послуг) стане очевидним, що їх не буде виконано з вини виконавця згідно з умовами договору, споживач має право призначити виконавцю відповідний строк для усунення недоліків, а в разі невиконання цієї вимоги у визначений строк - розірвати договір і вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення недоліків третій особі за рахунок виконавця.

У разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати: безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк; відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги); безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої ж якості чи повторного виконання роботи; відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи; реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладення відповідного договору. Зазначені вимоги підлягають задоволенню у разі виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) або під час її виконання (надання), а в разі неможливості виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) - протягом гарантійного чи іншого строку, встановленого договором, чи протягом двох років з дня прийняття виконаної роботи (наданої послуги) у разі відсутності гарантійного чи іншого строку, встановленого законодавством або договором.

За наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Якщо істотні недоліки було виявлено в роботі (послузі), виконаній з матеріалу споживача, споживач має право вимагати на свій вибір або виконання її з такого ж матеріалу виконавця, або розірвання договору і відшкодування збитків. Зазначені вимоги можуть бути пред`явлені споживачем протягом строків, передбачених нормативно-правовими актами та нормативними документами, умовами договору, а в разі відсутності таких строків - протягом десяти років.

У разі коли виконавець не може виконати роботу згідно з договором, за кожний день прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи, якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення.

Пунктом 12 частини першої статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: він взагалі не може бути усунутий; його усунення потребує понад чотирнадцять днів; він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором.

Отже, чинним законодавством чітко передбачено алгоритм відновлення порушеного права замовника послуг, в разі неналежного виконання умов договору підрядником.

Так, ОСОБА_1 посилається на те, що ОСОБА_2 виконав роботи неналежної якості, що полягає у низці недоліків:

- отвори для встановлення змішувачів були вирізані більшим діаметром,

- мармур на підлозі пошкоджений з великими тріщинами,

- стикування між мармуром на поличці не рівні,

- мармурова барна стійка станом на дату подачі позовної заяви не доставлена.

У відповідності до листування сторін, ОСОБА_1 відмовився від виконання договору підрядником та просив повернути кошти, у зв`язку із неусуненням ОСОБА_2 недоліків у розумний строк.

При цьому, ОСОБА_1 не надає належних доказів на підтвердження наявності істотних недоліків, у відповідності до яких замовник має право вимагати наслідків, передбачених ст. 858 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є доказами, які містять інформацію щодо предмета доказування.

В силу ч. 1 ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Обов`язок доказування покладається на сторін. Це положення є найважливішою складовою принципу змагальності. Суд не може збирати докази за власною ініціативою.

Колегія суддів зауважує, що долучені до матеріалів справи фотознімки не можуть свідчити про недоліки у виконаній роботі (наданій послузі) ОСОБА_2 , в свою чергу колегія суддів позбавлена можливості встановити недоліки самостійно виключно на підставі вказаних фотознімків, а інших доказів на підтвердження вказаного позивач не надав.

Варто зауважити, що комерційна пропозиція ТОВ «Білд-рем монтаж» на проведення ремонтних робіт за адресою АДРЕСА_1 не являється належним доказом завдання позивачу збитків, враховуючи, що позивачем не надано доказів наявності недоліків виконаних робіт підрядником.

Претензія, долучена до матеріалів, в якій зазначено недоліки, визначені самим позивачем, не може свідчити про їх наявність, а підпис вчинений ОСОБА_2 свідчитиь виключно про ознайомлення із вказаним документом та не може вказувати на те, що він погодився із наявністю недоліків у виконаній ним роботі.

Отже, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, які б були подані до суду першої інстанції ОСОБА_1 на підтвердження втрат від неякісно виконаних робіт ОСОБА_2 .

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, ухваливши по суті правильне рішення про відмову в задоволенні позову, неправильно застосував норми матеріального права, а тому мотивувальну частину рішення суду першої інстанції слід змінити з урахуванням висновків, сформульованих у цій постанові.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно ч. 4 ст. 376 ЦПК України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.

За таких підстав, апеляційну скаргу Бойко Д.М. в інтересах ОСОБА_1 слід задовольнити частково, а рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12 жовтня 2022 року змінити, виклавши його мотивувальну частину в редакції цієї постанови.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу адвоката Бойко Діани Миколаївни в інтересах ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12 жовтня 2022 року змінити, виклавши його мотивувальну частину в редакції цієї постанови.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції з підстав, визначених ч. 2 ст. 389 ЦПК України.

Повне судове рішення складено 28 квітня 2023 року.

Головуючий Т. О. Невідома

Судді В. А. Нежура

В. В. Соколова