Справа № 357/1111/23
Провадження № 2/357/913/23
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 квітня 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючий суддя Цукуров В.П. ,
секретар судового засідання Чайка О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Біла Церква Київської області за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої непрацездатної доньки, -
В січні 2023 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду із вищезазначеною позовною заявою, в якій просила стягнути з ОСОБА_2 , аліменти на її користь на утримання повнолітньої непрацездатної доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/4 частини від доходу (заробітку) відповідача в місяць, починаючи з дати подачі позову до суду року і до 01.05.2023 року.
В обґрунтування позову зазначала, що відповідач являється батьком її повнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Донька являється інвалідом 2 групи з дитинства, хворіє на психічне захворювання, тому потребує сторонньої допомоги. Вони з відповідачем проживають окремо. Донька проживає разом з нею та знаходиться на її повному утриманні. Матеріальне становище доньки незадовільне, оскільки доньку вона утримує сама. Відповідач самоусунувся від обов`язку утримувати дитину, хоча має таку можливість, оскільки молодий, здоровий. Тому вона була вимушена звернутися до суду з даною позовною заявою.
Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися, про день та час судового засідання були повідомлені належним чином, представник позивача направив до суду заяву в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує повністю, просить розглядати справу у його відсутність та відсутність позивача, щодо ухвалення заочного рішення не заперечував (а. с. 32, 39).
Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи вважається повідомленим належним чином, про що свідчать поштові відправлення в справі, причини неявки суду не повідомив, відзиву на позов від нього до суду не надходило (а. с. 37, 40).
Згідно ст.ст. 280-282 ЦПК України суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.
Суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасно існування таких умов:
-відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;
-відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;
-відповідач не подав відзив;
-позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
В зв`язку з тим, що сторони не з`явилися в судове засідання, згідно із ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку про те, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи, сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, від якого у них народилася донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка являється інвалідом з дитинства другої групи з 14 квітня 2021 року і до 01 травня 2023 року, яка непрацездатна у звичайних виробничих умовах та потребує лікування у психіатра і сімейного лікаря, що підтверджується довідкою до акта огляду МСЕК сер. АВ № 1037120 від 25.05.2021 року (а.с.11-12, 16).
Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05.07.2022 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 визнано недієздатною та встановлено над нею опіку, опікуном призначено її матір ОСОБА_1 (а.с.18-19).

Відповідно до довідки територіальної громади № 518 від 10.12.2022 року, ОСОБА_1 , та ОСОБА_3 , зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.15).

На даний час ОСОБА_3 , проживає разом із позивачкою та знаходиться на її утриманні, потребує стороннього догляду.

Вказані обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами.

При вирішенні спору суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 198 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати своїх повнолітніх непрацездатних дочку, сина, які потребують матеріальної допомоги, якщо вони можуть таку матеріальну допомогу надавати.

З аналізу ст. 198 Сімейного кодексу України вбачається, що право на утримання повнолітніх непрацездатних дочку, сина, які потребують матеріальної допомоги виникає на підставі спроможності надавати таку допомогу.

Згідно з ч. 1 ст. 200 СК України суд визначає розмір аліментів на повнолітніх дочку, сина у твердій грошовій сумі і (або) у частці від заробітку (доходу) платника аліментів з урахуванням обставин, зазначених у статті 182 цього Кодексу.

При визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення (ч. 1 ст. 182 СК України) .

Водночас, відповідно до ч. 2 ст. 182 СК України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Відповідно до роз`яснень у пункті 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» та ч.1 ст.182 СК України при визначенні розміру аліментів суд повинен враховувати: стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.

Відповідно до положень ст.ст. 1-3 Конвенції ООН «Про права дитини» в усіх діях щодо дітей першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Зокрема, передбачено, що дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживаються всі відповідні законодавчі і адміністративні заходи.

Відповідно до частин 1 і 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20.11.1989, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України № 789ХІІ (78912) від 27.02.1991 та набула чинності для України 27.09.1991, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Приписами ч. 3 ст. 12, 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Заперечень щодо стягнення аліментів на утримання непрацездатного сина відповідач суду не надав.

Згідно з ч. 1 ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про необхідність задоволення вимог позивача, оскільки ОСОБА_3 , являється непрацездатною донькою, дійсно проживає з позивачем по справі, яка піклується про неї, а її батьком являється відповідач по справі ОСОБА_2 , який не надав будь-яких доказів неспроможності надавати таку матеріальну допомогу.

Слід звернути увагу, що відповідно до ст. 192 СК України розмір аліментів, визначений рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника аліментів або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них.

На підставі ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнена від сплати судового збору на користь держави, тому відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України та ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з відповідача належить стягнути судовий збір на користь держави в розмірі 1 073,40 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 182, 191, 198 СК України, ст.ст. 12, 13, 81, 258, 259, 263-265, 273, 280, 282, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої непрацездатної доньки- задовольнити

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) аліменти на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ) на утримання повнолітньої непрацездатної доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 24.01.2023 року та на період встановлення інвалідності, тобто до 01.05.2023 включно.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави 1 073 грн. 60 коп. (одну тисячу сімдесят три грн. 00 коп.) судового збору.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте Білоцерківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення повного заочного рішення суду.

Повне рішення складено 19 квітня 2023 року.

Суддя Білоцерківського міськрайонного

суду Київської області Владислав ЦУКУРОВ