Справа № 303/3997/23
УХВАЛА

про повернення заяви

25 травня 2023 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Заболотний А.М., розглянувши матеріали за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи орган опіки і піклування виконавчий комітет Горондівської сільської ради, ОСОБА_2 , про визнання особи недієздатною і призначення опікуна,-

в с т а н о в и в :

Заявник ОСОБА_1 звернувся до Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області в порядку окремого провадження із заявою про визнання особи недієздатною і призначення опікуна. Так, в заяві просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатною та призначити заявника ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_2 .

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської від 09.05.2023 року заяву було залишено без руху та надано заявнику строк на усунення недоліків, протягом п`яти днів з дня отримання ухвали. Копію ухвали від 09.05.2023 року заявником було отримано 10.05.2023 року про, що свідчить наявна розписка в матеріалах справи.

На виконання ухвали Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 09.05.2023 року заявником було подано до суду заяву від 24.05.2023 року про усунення недоліків. Крім того, 22.05.2023 року до суду надійшла заява про доручення доказів, в якій зазначено, що на виконання вищезазначеної ухвали суду було усунуто недоліки заяви та направлено її рекомендованим поштовим листом на адресу суду.

Однак, ознайомившись з наданими заявником матеріалами на виконання ухвали від 09.05.2023 року про залишення заяви без руху встановлено, що недоліки заяви не усунуто.

Так, заява ОСОБА_1 була залишена без руху з тих підстав, що в силу вимог ч. 3 ст. 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги. Обґрунтовуючи наявність підстав для звернення до суду з цією заявою ОСОБА_1 зазначає про те, що ОСОБА_2 є далекою родичкою його дружини. Разом з тим, жодних доказів на підтвердження таких родинних відносин до заяви не додано. Відтак заявнику слід було обґрунтувати та доказово підтвердити наявність його родинних зв`язків з особою, яку він просить визнати недієздатною.

На виконання вимог ухвали суду від 09.05.2023 року представником заявника були подані документи та наведено відповідне обґрунтування, які на думку заявника мали б підтвердити факт родинних відносин ОСОБА_1 з ОСОБА_2 .

За нормами СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (ст. 3 СК України). Статтею 9 СК України встановлено коло осіб - подружжя, батьки, дитини, батьки і діти, інші члени сім`ї та родичі, сімейні відносини між якими регулюються СК України.

Згідно з абз. 5 п. 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 03.06.1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Такий правовий висновок висловлено Верховним Судом в постановах від 31.03.2020 року у справі № 205/4245/17, від 23.04.2020 року у справі № 686/8440/16-ц.

Що стосується тлумачення поняття «близькі родичі», то виходячи з вимог ЦК України, СК України поняттями «родичі», «родинні стосунки» охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням.

Зі змісту заяви та заяви про усунення недоліків встановлено, що заявник ОСОБА_1 обґрунтовує своє право на звернення до суду з цією заявою у зв`язку з існуванням родинних відносин між його дружиною та особою, яку він просить визнати недієздатною.

В той же час судом встановлено, що безпосередньо між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відсутні родинні відносини, що свідчить про відсутність в нього права звертатися до суду з заявою про визнання останньої недієздатною. Та обставина, що ОСОБА_1 перебуває у зареєстрованому шлюбі з особою, яка перебуває в родинних відносинах з ОСОБА_2 , жодним чином не надає йому відповідного статусу як особи з певним ступенем родинного споріднення.

Подібні висновки викладені Верховним Судом у постанові від 20.01.2022 року у справі № 752/24219/20.

Крім того також враховується і та обставина, що ОСОБА_1 зареєстрував шлюб зі своєю дружиною 29.04.2023 року, почав проживати за адресою місця проживання ОСОБА_2 з 21.03.2023 року, що в свою чергу свідчить про відсутність з ОСОБА_2 сталих реальних сімейних відносин.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно з ч. ч. 5, 6 ст. 185 ЦПК України суддя повертає заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення заяви суд постановляє ухвалу.

Таким чином, входячи з аналізу зазначених вище норм, ОСОБА_1 не виконано вимоги ухвали від 09.05.2023 року про залишення заяви без руху, а саме не обґрунтовано та доказово не підтверджено, що він є членом сім`ї чи близьким родичем ОСОБА_2 в контексті ч. 3 ст. 296 ЦПК України, а відтак таку заяву слід повернути заявнику.

Прецедентна практика Європейського суду виходить із того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення Європейського суду від 16.12.1992 року у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції»).

В свою чергу повернення заяви не позбавляє права повторного звернення до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення такої.

Керуючись ст.ст. 185, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи орган опіки і піклування виконавчий комітет Горондівської сільської ради, ОСОБА_2 , про визнання особи недієздатною і призначення опікуна - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не позбавляє права повторного звернення до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення такої.

Копію ухвали про повернення заяви та заяву і додані до неї документи надіслати заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя А.М.Заболотний