Справа № 355/1098/22
Провадження № 2/355/163/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
Баришівський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Червонописького В.С.,
секретаря судового засідання Котенко Л.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Баришівка Київської області за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Броварської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Баришівської селищної ради, Державної екологічної інспекції Столичного округу до ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Державне підприємство «Бориспільське лісове господарство», про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природньому середовищу внаслідок незаконної вирубки дерев, -
Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просив суд стягнути з відповідача матеріальну шкоду, завдану державі в наслідок незаконної порубки лісу у розмірі 17 822,44 грн. Позовну заяву обґрунтовано тим, що 29.12.2021 помічником лісничого Баришівського лісництва Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство» Дзюбою Б.А. винесено постанову про накладення адміністративного стягнення № 004 від 29.12.2021, якою визнано винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65 КУпАП та призначено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн. Загальний розмір шкоди, спричинений ОСОБА_1 внаслідок здійснення незаконної рубки дерев в 44 кварталі 18 виділі Баришівського лісництва Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство» складає 17 822,44 грн. та до теперішнього часу залишається не відшкодованим. У зв`язку з чим, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Судовий збір позивач просив покласти на відповідача та залучити до участі у справі на стороні позивача Державне підприємство «Бориспільське лісове господарство».
10.11.2022 від виконавчого комітету Баришівської селищної ради Броварського району Київської області надійшло підтвердження місяця реєстрації відповідача за адресою: АДРЕСА_1 .
11.11.2022 ухвалою суду відкрито провадження у справі у спрощеному позовному провадженні, справу прийнято до провадження судді Червонописького В.В.
02.05.2023 від Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури надійшов лист про підтримання позовних вимог та проти винесення заочного рішення не заперечував.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином повідомлений шляхом направлення поштової кореспонденції та публікації оголошення на офіційному веб-сайті Судової влади України.
Суд вважає, що відповідач належним чином повідомлений про дату та час судового розгляду справи, отже суд, з урахуванням положень ч. 4 ст. 280 ЦПК України, за згодою позивача розглядає справу в заочному порядку.
У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Згідно ч. 8 ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Матеріалами справи встановлено, що помічником лісничого Баришівського лісництва Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство» Дзюбою Б.А. складено 28.12.2021 протокол про адміністративне правопорушення № 004 відносно ОСОБА_1 , згідно з яким останній 28.12.2021 о 22 год. 00 хв. вчинив незаконну рубку шести дерев в Баришівському лісництві, а саме в кварталі 44 виділі 18, загальною масою 2,0 м3, відповідальність за яке передбачена ст. 65 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).
За результатами розгляду вищевказаного протоколу про адміністративне правопорушення 29.12.2021 помічником лісничого Баришівського лісництва Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство» Дзюбою Б.А. винесено постанову про накладення адміністративного стягнення № 004 від 29.12.2021, якою визнано винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65 КУпАП та призначено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн.
Копію вищезазначеної постанови отримано особисто ОСОБА_1 29.12.2021, про що свідчить його підпис в постанові про адміністративне правопорушення.
Штраф в добровільному порядку ОСОБА_1 не сплачено, у зв`язку з чим державним виконавцем Баришівського відділу державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) за заявою ДП «Бориспільське лісове господарство» винесено постанову про відкриття виконавчого провадження від 11.05.2022 ВП № 68991513 про стягнення з ОСОБА_1 на користь держави штрафу в подвійному розмірі в сумі 1020 грн.
На підставі затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 такс для обчислення розміру, шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, помічником лісничого Баришівського лісництва Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство» ОСОБА_2 здійснено розрахунок шкоди, завданої ОСОБА_1 внаслідок незаконної вирубки дерев в 44 кварталі 18 виділі Баришівського лісництва, яка склала 17 798,44 грн.
Також, відповідно до складеної відомості матеріально-грошової оцінки та сортиментної структури таксова вартість за здійснення незаконної вирубки шести дерев із розподілом стовбурної деревини на ділову і дров`яну складає 24 грн.
Таким чином, загальний розмір шкоди, спричинений ОСОБА_1 внаслідок здійснення незаконної рубки дерев в 44 кварталі 18 виділі Баришівського лісництва Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство» складає 17 822,44 грн. та до теперішнього часу залишається не відшкодованим.
Позивач звертає увагу, що причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою ОСОБА_1 та завданою шкодою виступає об`єктивним наслідком протиправної поведінки відповідача через недотримання природоохоронного законодавства, розмір спричиненої шкоди та вина відповідача підтверджуються:
- протоколом про адміністративне правопорушення від 28.12.2021 № 004 складений відносно ОСОБА_1 ;
- постановою про накладення адміністративного стягнення від 29.12.2021 № 004, згідно з якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65 КУпАП;
- розрахунком розміру шкоди за незаконну вирубку лісу.
Для реалізації наданих повноважень Баришівська селищна рада може звертатись до суду з позовом, у зв`язку з цим Броварською окружною прокуратурою скеровано на адресу селищної ради лист від 04.07.2022 за № 52-2458вих22 щодо наявності достатніх підстав для вжиття Баришівською селищною радою цивільно-правових заходів в судовому порядку, спрямованих на стягнення в судовому порядку з ОСОБА_1 шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної вирубки лісу в сумі 17 822,44 грн .
Проте, Баришівською селищною радою незважаючи на усвідомлення необхідності захисту інтересів територіальної громади цивільно-правові заходи в судовому порядку не вживались та не вживатимуться, що підтверджується листом селищної ради від 06.07.2022 №966/03-14, в якому зазначено про те, що селищною радою не вживатимуться заходи спрямовані на стягнення в судовому порядку з ОСОБА_1 шкоди, завданої незаконною вирубкою лісу через відсутність коштів на сплату судового збору.
Разом з тим, відсутність бюджетних коштів, передбачених на оплату судового збору не виправдовує бездіяльність уповноваженого органу щодо захисту суспільно-значимих відносин пов`язаних з відшкодуванням шкоди та необхідності виконання зобов`язань в частині наповнення надходжень до бюджету.
Таким чином, Броварська окружна прокуратура звертається з даним позовом до суду на захист інтересів держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах в порядку ст. 56 Цивільного процесуального кодексу України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» у зв`язку з нездійсненням Баришівською селищною радою та Державною екологічною інспекцією Столичного округу захисту інтересів держави в суді, як суб`єктами, до компетенції яких віднесено відповідні повноваження.
Відповідно до ст. 60 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» особливій охороні підлягають природні території та об`єкти, що мають велику екологічну цінність як унікальні та типові природні комплекси, для збереження сприятливої екологічної обстановки, попередження та стабілізації негативних природних процесів і явищ.
Природні території та об`єкти, що підлягають особливій охороні, утворюють єдину територіальну систему і включають території та об`єкти природно-заповідного фонду, курортні та лікувально-оздоровчі, рекреаційні, водозахисні, полезахисні та інші типи територій та об`єктів, що визначаються законодавством України.
Відповідно до ст. 1 Лісового кодексу України ліс - тип природних комплексів (екосистема), у якому поєднуються переважно деревна та чагарникова рослинність з відповідними ґрунтами, трав`яною рослинністю, тваринним світом, мікроорганізмами та іншими природними компонентами, що взаємопов`язані у своєму розвитку, впливають один на одного і на навколишнє природне середовище.
Ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцем розташування виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.
Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.
Лісова ділянка - ділянка лісового фонду України з визначеними межами, виділена відповідно до цього Кодексу для ведення лісового господарства та використання лісових ресурсів без вилучення її у землекористувача або власника землі.
Статтею 3 Лісового кодексу України визначено, що лісові відносини в Україні регулюються Конституцією України, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», цим Кодексом, іншими законодавчими актами України, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.
Крім того, відповідно до ч. 4 Лісового кодексу України до лісового фонду України належать лісові ділянки, в тому числі захисні насадження лінійного типу, площею не менше 0,1 гектара.
Згідно зі ст. 13 Конституції України, ст. 7 Лісового кодексу України ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності. Суб`єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи.
Відповідно до ст. 8 Лісового кодексу України та ст. 84 Земельного кодексу України, у державній власності перебувають усі ліси та землі України, крім лісів та земель, що перебувають у приватній та комунальній власності. Право державної власності на ліси та землю набувається і реалізується державою в особі Кабінету Міністрів України, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій відповідно до закону.
Згідно з пунктом 5 розділу VIII «Прикінцеві положення» Лісового кодексу України, до одержання в установленому порядку державними лісогосподарськими підприємствами державних актів на право постійного користування земельними лісовими ділянками, документами, що підтверджують це право на раніше надані землі, є планово-картографічні матеріали лісовпорядкування.
Відповідно до п. 2 Порядку видачі спеціалізованих дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761 лісорубний або лісовий квиток є основним документом, на підставі якого: здійснюється спеціальне використання лісових ресурсів; ведеться облік дозволених до відпуску запасів деревини та інших продуктів лісу, встановлюються строки здійснення лісових користувань та вивезення заготовленої продукції, строки і способи розчищення лісосік від порубкових решток, а також облік природного поновлення лісу, що підлягає збереженню, ведеться облік плати, нарахованої за використання лісових ресурсів.
Згідно п. З вказаного Порядку, лісорубний квиток видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, територіальними органами Держлісагенства на заготівлю деревини під час проведення рубок головного користування на підставі затвердженої в установленому порядку розрахункової лісосіки.
Відповідно до ст. ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Згідно з ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.
Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 р. № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» незаконно добута деревина може бути результатом незаконної порубки лісу, за скоєння якої наступає кримінальна відповідальність. Визнається незаконною порубка дерев і чагарників, вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено.
Як зазначено в ст. 107 Кодексу відповідач зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну ним лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законом України.
За приписами ч.ч. 1, 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Зважаючи на викладене, заподіяна ОСОБА_1 шкода навколишньому природному середовищ внаслідок незаконної вирубки дерев підлягає стягненню на користь місцевого бюджету Баришівської селищної ради.
Згідно із статтею 133 Цивільного процесуального кодексу України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Згідно платіжного доручення № 1596 від 06.09.2022 позивачем сплачено 2 481,00 грн. судового збору.
Сплачений судовий збір покладається на відповідача.
Керуючись статтями 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 206, 259, 263-265, 268, 273, 274-279 ЦПК України, ст. ст. 22,23,1166,1167 ЦК України, суд, -
Позовну заяву Броварської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Баришівської селищної ради, Державної екологічної інспекції Столичного округу до ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Державне підприємство «Бориспільське лісове господарство», про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природньому середовищу внаслідок незаконної вирубки дерев - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя В.Червонописький