Ухвала

09 березня 2023 року

м. Київ

справа № 757/15503/20-ц

провадження № 61-602ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Погрібного С. О.,

вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представницею Максименюк Оксаною Миколаївною , на рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 січня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про зобов`язання вчинити дії та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про зобов`язання вчинити дії та відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Печерського районного суду мі. Києва від 09 лютого 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постановою Київського апеляційного суду від 27 січня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 року змінено в частині визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу. У іншій частині рішення Печерського районного суду міста Києва від 09 лютого 2021 року залишено без змін.

11 січня 2023 року представниця ОСОБА_1 - Максименюк О. М. звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 січня 2022 року у цій справі.

Ухвалою Верховного Суду від 30 січня 2023 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків, а саме: запропоновано доплатити судовий збір за подання касаційної скарги; надати нове клопотання (заяву) про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень із наведенням підстав для його поновлення та обґрунтування наявності об`єктивних та непереборних перешкод для своєчасного подання касаційної скарги. Також цією ухвалою повідомлено про наслідки невиконання вимог ухвали суду, а саме: якщо у зазначений строк заявник не звернеться до суду касаційної інстанції із клопотанням (заявою) про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень та не наведе поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено; у разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала Верховного Суду від 30 січня 2023 року мотивована тим, що загальний строк, що сплинув після ухвалення постанови суду апеляційної інстанції (27 січня 2022 року) та отримання представницею заявника її копії (22 лютого 2022 року) і до дня подання цієї касаційної скарги (11 січня 2023 року) становить більше десяти місяців, отже пропуску строку є тривалим. Перебування представниці заявника за кордоном не виправдовує пропуск строку на касаційне оскарження такої тривалості. Перебування представниці заявника за межами України не позбавляло останню звернутися до Верховного Суду з касаційною скаргою за допомогою засобів електронного зв`язку чи за допомогою ЄСІТС. Представницею заявника не наведено доводів неможливості подання касаційної скарги у визначений законом строк безпосередньо позивачем ОСОБА_1 , тому наведені у клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження обставини не можуть бути визнані судом поважними причинами пропуску цього строку.

28 лютого 2023 року до Верховного Суду надійшли матеріали на усунення недоліків касаційної скарги, а саме: квитанція про сплату судового збору за подання касаційної скарги, клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, яке обґрунтовано таким: 1) копію постанови Київського апеляційного суду від 27 січня 2022 року отримала 22 лютого 2022 року, що унеможливило подання касаційної скарги до ведення воєнного стану на всій території України; 2) ведення воєнного стану на всій території України змусило її виїхати з країни для забезпечення особистої безпеки і безпеки своєї дитини; 3) позивач сплатив їй аванс за підготовку касаційної скарги, а пошук нового адвоката призвів би до додаткових витрат, які для ОСОБА_1 є непомірними у зв`язку з важким майновим станом; 4) вона була позбавлена можливості звернутися до Верховного Суду з касаційною скаргою за допомогою засобів електронного зв`язку чи за допомогою ЄСІТС, оскільки матеріали справи залишилися у м. Києві, а за їх відсутності вона не могла належним чином здійснити підготовку касаційної скарги.

Вирішуючи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, Верховний Суд виходить із такого.

Нормативно-правове обґрунтування

Порядок і строки подання касаційної скарги визначено положеннями частин першої-третьої статті 390 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з частиною другою статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до частини третьою статті 390 ЦПК України строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.

У зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який у подальшому продовжено й триває досі.

Питання поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Проте, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути безумовною підставою для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень без підтвердження заявником конкретних обставин, які унеможливили вчинення відповідної процесуальної дії у визначений законом строк.

Пунктом 4 частини другої статті 394 ЦПК України передбачено, що суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнані судом неповажними.

Вирішуючи питання про поновлення строку на касаційне оскарження, Верховний Суд враховує принцип правової визначеності, який є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. В його основі лежить положення res judicata (лат. «вирішена справа»), відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, яке вступило в силу, є обов`язковим для сторін і не може переглядатися. Іншими словами, цей принцип гарантує остаточність рішень («що вирішено - вирішено і не має переглядатися до безмежності»).

Оцінка доводів клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень

У серпні 2021 року представниця ОСОБА_1 - Максименюк О. М. зверталася до апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 року. Тобто, ініціатором апеляційного перегляду був саме ОСОБА_1 , інтереси якого в апеляційному суді представляла Максименюк О. М . Представниця ОСОБА_1 - Максименюк О. М. брала участь у судовому засіданні під час апеляційного перегляду рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 року.

За даними Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - ЄДРСР) оскаржувана постанова Київського апеляційного суду прийнята 27 січня 2022 року, дата складання повного тексту постанови не зазначена, зареєстрована у ЄДРСР - 16 лютого 2022 року, оприлюднена - 18 лютого 2022 року, отримана представницею ОСОБА_1 22 лютого 2022 року. Касаційна скарга подана 11 січня 2023 року.

Верховний Суд враховує, що доступ до ЄДРСР з 24 лютого 2022 року був обмежений з метою запобігання загрози життю та здоров`ю суддів та учасників судового процесу в умовах воєнного стану, а також забезпечення інформаційної безпеки.

З 20 червня 2022 року Державна судова адміністрація України відновила загальний доступ до ЄДРСР та роботу сервісу «Стан розгляду справ».

Тож посилання представниці заявника на те, що вона без матеріалів справи була позбавлена можливості звернутися до Верховного Суду з касаційною скаргою за допомогою засобів електронного зв`язку чи за допомогою ЄСІТС, не заслуговують на увагу, оскільки Максименюк О. М. з 20 червня 2022 року (відновлення загального доступу до ЄДРСР та роботи сервісу «Стан розгляду справ) могла ознайомитися з повним текстом оскаржуваної постанови апеляційного суду в ЄДРСР та підготувати касаційну скаргу.

Касаційна скарга подана 11 січня 2023 року, тобто, більш ніж через 6 місяці від дати відновлення доступу до ЄДРСР та роботи сервісу «Стан розгляду справ».

Загальний строк, що сплинув після ухвалення постанови суду апеляційної інстанції (27 січня 2022 року) та отримання представницею заявника зазначеного судового рішення (22 лютого 2022 року) і до дня подання цієї касаційної скарги (11 січня 2023 року), становить більше десяти місяців, отже пропуск строку є тривалим.

Наведені представницею заявника - адвокатом Максименюк О. М. у новому клопотанні про поновлення процесуального строку обставини, а саме, про те, що копію постанови Київського апеляційного суду від 27 січня 2022 року отримала 22 лютого 2022 року, що унеможливило подання касаційної скарги до введення воєнного стану на всій території України; 2) ведення воєнного стану на всій території України змусило її виїхати з країни для забезпечення особистої безпеки і безпеки своєї дитини, з урахуванням висновків, викладених в ухвалі від 30 січня 2023 року, Верховний Суд визнає такими, що не підтверджують існування протягом 10 місяців для учасника справи обставин, які були об`єктивно непереборними та перешкоджали подати касаційну скаргу у справі в межах розумного строку.

Верховний Суд звертає увагу на те, що звернення до Верховного Суду з касаційною скаргою є правом сторони, а не обов`язком, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на касаційне оскарження, то реалізація цього права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків, встановлених положеннями процесуального закону. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Верховний Суд підкреслює, що відповідно до статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В цивільному судочинстві адвокат не наділений самостійними процесуальними правами та не є стороною у справі, а лише здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Водночас, сторона у справі на свій розсуд обирає спосіб реалізації своїх процесуальних прав, звернутися до суду особисто або через представника.

Наведене дає підстави для висновку, що за наявності представника (адвоката) сторона не позбавлена можливості самостійно вчиняти процесуальні дії, у тому числі, з метою недопущення ризиків настання негативних наслідків. Відповідно для поновлення судом процесуального строку об`єктивні та непереборні обставини, які перешкоджали своєчасному зверненню до суду, повинні існувати як для сторони страви, так і для її представника.

Саме тому Верховний Суд відхиляє як такі, що не мають правового значення для вирішення питання про поновлення строку на касаційне оскарження у цій справі, посилання представниці заявника на те, що пошук нового адвоката призвів би до додаткових витрат, які для позивача є надмірними у зв`язку з важким майновим станом. Верховний Суд констатує, що як факт отримання адвокатом авансу, так і скрутний майновий стан позивача не підтверджені доказами.

Оцінивши наведені представницею ОСОБА_1 у заяві про поновлення строку на касаційне оскарження обставини, Верховний Суд дійшов переконання про невстановлення підстав для поновлення у цій справі строку на касаційне оскарження судових рішень, оскільки доводи клопотання не підтверджують існування обставини, які є об`єктивно непереборними та такими, що не залежали від волевиявлення учасника справи та становили перешкоди для своєчасного вчинення процесуальних дій, або вчинення процесуальних дій протягом розумного строку.

З огляду на те, що касаційну скаргу на рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 січня 2022 року подано за спливом більше ніж десяти місяців після ухвалення оскаржуваного судового рішення та отримання копії повного тексту судового рішення, за відсутності підстав для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, відсутні підстави для відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтями 393, 394 ЦПК України Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представниці ОСОБА_1 - адвоката Максименюк Оксани Миколаївни про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 27 січня 2022 року відмовити.

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представницею Максименюк Оксаною Миколаївною , на рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 січня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про зобов`язання вчинити дії та відшкодування моральної шкоди відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:О. В. Ступак І. Ю. Гулейков С. О. Погрібний