Справа № 758/8903/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Петрова Д.В., при секретарі судового засідання Сіренко Б.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 22 квітня 2021 року, серія НОМЕР_1 . Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею - 47,7 кв. м, житловою площею - 30,4 кв. м.

Вказана квартира належала матері позивачу - ОСОБА_4 , позивачу, ОСОБА_1 , сестрі позивача - ОСОБА_1 та її синам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на праві приватної спільної сумісної власності в рівних частках, тобто, по 1/5, на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Шевченківською районною державною адміністрацією м. Києва 20 серпня 1993 року та зареєстрованого в Бюро 06.09.1993 року за реєстровим № 896. Спадкоємцями за заповітом є позивач та його сестра ОСОБА_1 . Оскільки, сестра позивача ОСОБА_1 відмовилася від спадщини на користь позивача, то він є єдиним спадкоємцем після смерті матері ОСОБА_4

25 листопада 2021 року позивач звернувся з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину до державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори, однак постановою від 25 листопада 2021 року нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що «вищевказана квартира зареєстрована та перебуває у спільній сумісній власності, не існує тих часток, які підлягали спадкуванню, тобто не можливо визначити склад спадкового майна та ідентифікувати, яка частина вищевказаної квартири належить померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .»

На думку позивача, враховуючи відмову його сестри від спадщини, він має право успадкувати та оформити 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 , що належала за життя його матері, однак через відмову нотаріуса позбавлений можливості здійснити це в позасудовому порядку.

Просив в уточненій позовній заяві визнати право власності за ОСОБА_1 в порядку спадкування після матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 22.11.2022 зазначену цивільну справу прийнято до провадження, призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

В судове засідання позивач не з`явився, до суду подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги визнали.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України. До суду надіслав відзив, в якому зазначив, що просить розглянути справу за відсутності представника Київської міської ради, за наявними документами та доказами, враховуючи фактичні обставини справи та ухвалити рішення відповідно до норм діючого законодавства.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що згідно з копією свідоцтва про право власності на житло, від 20.08.1993, виданого Шевченківською районною державною адміністрацією, квартира яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві приватної спільної власності ОСОБА_4 та членам її сім`ї ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Свідоцтво видане згідно з розпорядженням від 18.08.1993 № 598, зареєстроване у реєстрову книгу за № 896.

Як вбачається з копії заповіту від 08.12.2015, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Погребняком Г.В., зареєстрованого в реєстрі за № 3630, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , все своє майно де б воно не було, та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати їй на день її смерті, та на що вона матиме право за законом, заповідає своїй дочці - ОСОБА_1 та своєму сину - ОСОБА_1 , в рівних частках кожному.

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 22.04.2021, виданого Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис № 9966.

Згідно з Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 66347043 від 09.09.2021 П`ятнадцятою київською державною нотаріальною конторою 09.09.2021 зареєстрована спадкова справа № 68272781 (номер у нотаріуса 1133/2021 щодо спадкодавця ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до копії інформаційної довідки Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» КВ-2021 № 37842 від 12.10.2021, згідно з даними реєстрових книг бюро, кв. АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Шевченківською районною державною адміністрацією 20.08.1993 та зареєстрованого в Бюро 06.09.1993 за реєстровим № 896.

Після смерті ОСОБА_4 позивач ОСОБА_1 прийняв спадщину за заповітом та звернувся до державного нотаріуса П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори 09.09.2021 з заявою про прийняття спадщини та 25.11.2021 з заявою про видачу свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом. Згідно з копією заяви ОСОБА_1 від 09.09.2021, остання звернулася до державного нотаріуса П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про відмову від прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 , на користь спадкоємця за заповітом, сина померлої - ОСОБА_1

25 листопада 2021 року державний нотаріус П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Демяносова В.Ф. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/5 частину квартир АДРЕСА_1 , після смерті його матері - ОСОБА_4 . Підставою такої відмови стало те, що неможливо визначити частку, яка спадкується в результаті чого унеможливлює визначити склад спадкового майна та ідентифікувати, яка частина вищевказаної квартири належить померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Отже таким чином, позивач вичерпав всі можливості, щодо позасудового вирішення ситуації, що склалась і вимушений звертатись за захистом своїх прав та інтересів до суду.

Вказані правовідносини регулюються Цивільним кодексом України (далі - ЦК України).

Згідно зі ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

У відповідності до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Статтею 319 ЦК України гарантовано власнику здійснення його прав власності: володіти, користуватися, розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, та право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно з ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з ч. 2 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Статтею 392 ЦК України встановлено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно із ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно частинами 1, 3 ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Так, у спорах про визнання права власності на спадкове майно в якості належного відповідача не може розглядатись нотаріус або орган державної реєстрації прав. Якщо зазначені особи та органи відмовляють у вчиненні покладених на них нотаріальних дій чи здійсненні державної реєстрації, така відмова може бути оскаржена в судовому порядку, за умови відсутності спору про право на спадщину.

Якщо право власності на житловий будинок, споруду підтверджується належними правовстановлюючими документами на час виникнення права власності на будівлі, споруди, органи місцевого самоврядування зобов`язані видати довідку про належність житлового будинку на праві приватної власності спадкодавцеві, а нотаріус зобов`язаний прийняти таку довідку разом із іншими правовстановлюючими документами для видачі свідоцтва про право на спадщину (п. 216 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України).

При дотриманні названих умов, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду шляхом оскарження дій нотаріуса за правилами позовного провадження.

За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, відповідачем у даній справі є Київська міська рада, оскільки вона є органом місцевого самоврядування в місті Києві, а також відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , оскільки вони є співвласниками вищевказаної квартири.

Згідно ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно абз. 3 ч. 2 ст. 331 ЦК України, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно із ст. ст. 26, 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав, а також, що Державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, зокрема, проводиться на підставі рішення суду, що набрало законної сили, щодо права власності та інших речових прав на нерухоме майно.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що, позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування, підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , право власності на 1/5 частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 47.7 кв. м, житловою площею 30.4 кв. м, у порядку спадкування після матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

- позивач - ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ;

- відповідач 1 - ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_5 ;

- відповідач 2 - ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_5 ;

- відповідач 3 - ОСОБА_3 , місце проживання: АДРЕСА_5 ;

- відповідач 4 - Київська міська рада, місцезнаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, .

Суддя Дмитро ПЕТРОВ