УХВАЛА

про закриття провадження у справі

"17" березня 2023 р. м.Харків

Київський районний суд м.Харкова в складі:

головуючого судді Лисиченко С.М.,

за участю секретаря судових засідань Кот Я.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Державного концерну «Укроборонпром» до Первинної організації професійної спілки авіабудівників України на Харківському державному авіаційному виробничому підприємстві, треті особи: ОСОБА_1 , Державне підприємство «Харківське державне авіаційне виробниче підприємство» про визнання незаконним та скасування рішення засідання профспілкового комітету первинної організації профспілкової спілки, -

ВСТАНОВИВ:

15.09.2021 до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Державного концерну «Укроборонпром» до Первинної організації професійної спілки авіабудівників України на Харківському державному авіаційному виробничому підприємстві, треті особи: ОСОБА_1 , Державне підприємство «Харківське державне авіаційне виробниче підприємство», в якій представник позивача просить суд, зокрема: визнати незаконним та скасувати рішення Первинної організації професійної спілки авіабудівників України та машинобудівників України на Харківському державному авіаційному виробничому підприємстві про направлення Державному концерну «Укроборонпром» та Кабінету Міністрів України, Харківській обласній адміністрації (копії: ВРУ, ГПУ, Профспілці авіабудівників, Федерації Профспілок України) вимогу про розірвання трудового договору (звільнення) з генеральним директором Харківського державного авіаційного виробничого підприємства Кривоконем Олександром Григоровичем, яке знайшло відображення у протоколі від 16.08.2021 № 45 засідання профспілкового комітету та листі від 16 серпня 2021 року за вих.№543.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 20.09.2021 справу передано для розгляду до Київського районного суду м. Харкова.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 29.10.2021 справа передана судді Лисиченко С.М.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 01.11.2021 відкрито загальне позовне провадження по цивільній справі за вказаною позовною заявою, призначено підготовче засідання.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 19.12.2022 року підготовче провадження у цивільній справі закрито, призначено справу до розгляду по суті.

Сторони в судове засідання не з`явились, повідомлені про час та місце слухання справи належним чином. Від представника позивача ДК «Укроборонпром»- Божкова Т. та представника відповідача Первинної організації професійної спілки авіабудівників України на Харківському державному авіаційному виробничому підприємстві- Біловус Р.В. надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідність до положень частиною статті 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

За статтею 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів та свобод фізичних та юридичних осіб, державних та суспільних інтересів.

Предметна юрисдикція - це розмежування компетенції судів, які діють за правилами цивільного і кримінального судочинства, а також господарських та адміністративних судів. Кожен суд має право розглядати і вирішувати тільки ті справи (спори), які віднесені до їх відання законодавчими актами, тобто діяти в межах встановленої компетенції.

Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом. Кожний із процесуальних кодексів встановлює обмеження щодо кола питань, які можна вирішити за відповідними судовими процедурами. Зазначені обмеження спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом людини на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу.

Згідно із частинами першою та другою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

У частині першій статті 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Велика Палата Верховного Суду послідовно зазначала, що критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів позивача у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, у якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа. Отже, у порядку цивільного судочинства за загальним правилом можна розглядати будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін зазвичай є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства (див. постанови від 12 жовтня 2022 року у справі № 183/4196/21 (провадження № 14-36цс22), від 08 червня 2022 року у справі № 362/643/21 (провадження № 14-32цс22), від 23 листопада 2021 року у справі № 641/5523/19 (провадження № 14-178цс20) та інші).

Статтею 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Згідно зі статтею 3 КЗпП України до трудових відносин належать відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

За статтею 4 КЗпП України законодавство про працю складається з цього Кодексу та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.

У статті 5-1 КЗпП України зазначено, що держава гарантує працездатним громадянам, які постійно проживають на території України, зокрема, правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи.

Відповідно до статті 21 КЗпП України трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з дотриманням внутрішнього трудового розпорядку, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Розірвання трудового договору з керівником підприємства, установи, організації на вимогу виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) передбачено у статті 45 КЗпП України та статті 33 Закону № 1045-XIV.

Разом з тим правове регулювання питання розірвання трудового договору з керівником підприємства, установи, організації за своєю правовою природою, предметом регулювання правовідносин і правовими наслідками відрізняється від звільнення у результаті припинення трудових правовідносин.

Реалізація учасниками товариства корпоративних прав на участь у його управлінні шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, відкликання членів виконавчого органу цього об`єднання стосується також наділення або позбавлення їх повноважень на управління товариством. Хоча такі рішення уповноваженого на це органу можуть мати наслідки і в межах трудових правовідносин, але визначальними за таких обставин є корпоративні правовідносини. Такі висновки Велика Палата Верховного Суду неодноразово підтверджувала, зокрема, у постановах від 10 квітня 2019 року у справі № 510/456/17, від 08 листопада 2019 року у справі № 667/1/16, від19 лютого 2020 року у справі № 145/166/18.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 20 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, у тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Харківське державне авіаційне виробниче підприємство відповідно до Статуту від 24.04.2018 №148 є державним комерційним підприємством, заснованим на державній власності, передане в управління Державного концерну «Укроборонпром» (далі Концерн). Управління підприємством здійснюється відповідно до цього Статуту. (п.7.1). Управління підприємством здійснюється його керівником, який підзвітний Концерну. Керівник підприємства призначається на посаду та звільняється з посади Концерном.

Відповідно до пп.33 п.51 Статуту Державного концерну «Укроборонпром» (затверджено постановою Кбінету Міністрів України від 31.08.2011 № 993 ( в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 №1229), Генеральний директор Концерну призначає на посаду та звільняє з посади керівника учасників Концерну, укладає і розриває з ними контракти та здійснює контроль за їх виконанням.

Відповідно до частини 1 статті 92 Цивільного кодексу України юридична особа набуває цивільних прав та обов"язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.

Згідно з пунктом 1 частини 6 статті 73 Господарського кодексу України, одним із органів управління державного унітарного підприємства є керівник підприємства, який призначається (обирається) суб"єктом управління об"єктами державної власності, що здійснює функції з управління підприємством, або наглядовою радою такого підприємства (у разі її утворення) і є підзвітним органу, який його призначив (або обрав).

Підставою розірвання трудового договору є, зокрема, порушення керівником підприємства, установи, організації законодавства про працю, про колективні договори і угоди, Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності». Таке розірвання проводиться роботодавцем на вимогу виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) (стаття 45 КЗпП України та стаття 33 Закону № 1045-XIV).

Наказом Державного концерну «Укроборонпром» від 16.04.2021 №42-к призначений генеральний директор Харківського державного авіаційного виробничого підприємства, ОСОБА_1 , про що свідчать дані, які містяться в довідці з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

16 серпня 2021 на засіданні комітету Первинної організації професійної спілки авіабудівників України на Харківському державному авіаційному виробничому підприємстві прийнято рішення про направлення Державному Концерну «Укроборонпром» письмової вимоги про розірвання трудового договору (звільнення) з генеральним директором ОСОБА_1 , що підтверджується даними, які містяться в протоколі №45 від 16.08.2021.

Предметом спору у даній справі є вимога про визнання незаконним та скасування рішення Первинної організації професійної спілки авіабудівників України та машинобудівників України на Харківському державному авіаційному виробничому підприємстві про направлення Державному концерну «Укроборонпром» та Кабінету Міністрів України, Харківській обласній адміністрації (копії: ВРУ, ГПУ, Профспілці авіабудівників, Федерації Профспілок України) вимогу про розірвання трудового договору (звільнення) з генеральним директором Харківського державного авіаційного виробничого підприємства Кривоконем Олександром Григоровичем, яке знайшло відображення у протоколі від 16.08.2021 № 45 засідання профспілкового комітету та листі від 16 серпня 2021 року за вих.№543.

Отже, цей спір пов`язаний з діяльністю Харківського державного авіаційного виробничого підприємства й управлінням ним. Наслідки його вирішення можуть впливати на трудові правовідносини з генеральним директором Харківського державного авіаційного виробничого підприємства ОСОБА_1 , що не змінює корпоративного характеру такого спору.

Зазначене свідчить відчить про належнісчть даного спору до господарської юрисдикції.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, висловленою у постанові від 14.12.2022 у справі № 201/909/20

Суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини 1 статті 255 ЦПК України).

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що даний спір підлягає розгляду за правилами господарського судочинства, у зв`язку з чим провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись статтями 4, 20 ГПК України, статтями 19,255 ЦПК України, -

УХВАЛИВ :

Закрити провадження у цивільній справі № 761/33404/21 за позовом Державного концерну «Укроборонпром» до Первинної організації професійної спілки авіабудівників України на Харківському державному авіаційному виробничому підприємстві, треті особи: ОСОБА_1 , Державне підприємство «Харківське державне авіаційне виробниче підприємство» про визнання незаконним та скасування рішення засідання профспілкового комітету первинної організації профспілкової спілки.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud2021.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть отримати за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя - С.М. Лисиченко