УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2023 року

м. Київ

справа № 760/23969/20

провадження № 61-2544ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Дундар І. О. розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 24 січня 2023 року у складі колегії суддів: Журби С. О., Писаної Т. О., Приходька К. П. у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Сіті Голд» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Траєкторія» про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 27 жовтня 2021 року позов задоволено.

Стягнено солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ТОВ «Траєкторія» на користь ТОВ «ФК «Сіті Голд» заборгованість в сумі 200 000,00 грн. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Не погодившись з цим рішенням суду, 13 грудня 2022 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 06 січня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху. Запропоновано особі, яка подала апеляційну скаргу, надіслати заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження та документ, що підтверджує сплату судового збору.

Апеляційний суд, посилаючись на висновок, викладений в постанові Верховного Суду від 05 вересня 2022 року у справі № 697/2360/21 та у постанові від 19 жовтня 2022 року № 398/1739/15, виходив з того, що посилання заявника як на поважну причину пропуску строку на апеляційне оскарження на те, що після вручення йому оскарженого рішення суду 18 лютого 2022 року запроваджено на території України воєнний стан, не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки такою підставою може бути не сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні, а конкретні обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і об`єктивно унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Суд роз`яснив ОСОБА_1 строк та порядок виконання вимог ухвали і попередив про наслідки її невиконання.

На виконання вимог ухвали ОСОБА_1 надіслав квитанцію про доплату судового збору у визначеному законом розмірі та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 січня 2023 року ОСОБА_1 відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала апеляційного суду про відмову у відкритті апеляційного провадження мотивована тим, що заявник, посилаючись на те, що після введення воєнного стану з 24 лютого 2022 року активно займається волонтерством та здійснює закупівлі за кордоном необхідних засобів для Збройних Сил України, має подяки від керівництва ЗСУ за результативну допомогу, копії яких долучив до клопотання, не навів обґрунтованих причин, таких як вимушене перебування за кордоном, знаходження на тимчасово окупованій території України, тощо, пропуску строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на апеляційне оскарження можуть призвести до порушення прав іншої сторони, викликати сумнів в об`єктивності суду, а посилання заявника на гарантоване право на апеляційне оскарження без дотримання процедури саме по собі не може слугувати підставою для поновлення строку.

22 лютого 2023 року (згідно штемпеля на поштовому конверті) ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу апеляційного суду.

Згідно із частиною першою статті 394 ЦПК України одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції не врахував, що ОСОБА_1 про наявність рішення суду про стягнення з нього заборгованості дізнався лише 18 лютого 2022 року після його отримання. Останній день подачі апеляційної скарги припадав 17 березня 2022 року. Проте, 24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан, відбувались активні ракетні обстріли міста Києва та інших міст України, ведуться бойові дії. Після введення воєнного стану ОСОБА_1 займається волонтерством за кордоном та здійснює закупівлі необхідних засобів для Збройних Сил України, має подяки від керівництва окремих підрозділів ЗСУ за результативну допомогу. Апеляційний суд, у порушення норм процесуального права та висновку Верховного Суду від 11 серпня 2022 року у справі № 199/8478/21, не звернув увагу, що в умовах воєнного стану конституційні права людини на судовий захист не можуть бути обмежені, станом на день подання апеляційної скарги воєнний стан продовжений, відмовив у відкритті апеляційного провадження.

У відкритті касаційного провадження належить відмовити з таких підстав.

Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно з частиною третьою статті 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними (пункт 4 частини першої статті 358 ЦПК України).

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Зі змісту рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 27 жовтня 2021 року вбачається, що розгляд справи відбувся в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи. Повний текст рішення суду оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень 28 жовтня 2021 року. ОСОБА_1 у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначив, що повний текст оскарженого судового рішення йому вручений 18 лютого 2022 року, а апеляційну скаргу подав 13 грудня 2022 року. Отже, апеляційна скарга подана ОСОБА_1 через тривалий проміжок часу (після спливу майже 10 місяців) з дня отримання рішення суду.

Введення воєнного стану дійсно є підставою для поновлення особі строку касаційного оскарження у випадку, якщо особа зазначає конкретні обставини, що у зв`язку із введенням воєнного стану завадили їй вчасно подати апеляційну скаргу (наприклад виїзд з місця проживання в зв`язку з проведенням в місці проживання бойових дій, відсутність інформації про результати розгляду справи та неможливість вчасно її отримати, тощо).

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Сам факт запровадження воєнного стану в Україні без обґрунтування неможливості звернення до суду в розумні строки, у зв`язку із запровадженням такого, не може вважатись поважною причиною пропуску цих строків.

Подібні висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22, провадження № 11-107заі22.

Відповідач ОСОБА_1 не навів жодних конкретних обставин (як от проживання на окупованій території, вимушений виїзд з місця проживання в зв`язку з проведенням в місці проживання бойових дій, відсутність інформації про результати розгляду справи та неможливість вчасно її отримати, тощо), зумовлених запровадженням на території України воєнного стану, які би стали для нього об`єктивною перешкодою подати апеляційну скаргу в розумні строки (протягом тридцяти днів або близький до цього термін після отримання копії оскарженого судового рішення)) подати апеляційну скаргу.

Таким чином, суд апеляційної інстанції, встановивши, що апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 27 жовтня 2021 року подана із значним пропуском строку апеляційного оскарження після отримання копії оскарженого рішення (майже 10 місяців), обґрунтовано, відповідно до вимог статті 357 ЦПК України, відмовив у відкритті апеляційного провадження через відсутність підстав для поновлення строку на подання апеляційної скарги.

Доводи касаційної скарги про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження спростовуються наведеними вище обставинами.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчується розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

З огляду на викладене, у відкритті касаційного провадження слід відмовити, оскільки касаційна скарга є необґрунтованою, а правильне застосовування апеляційним судом норм процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування.

Керуючись частиною четвертою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 24 січня 2023 року у складі колегії суддів: Журби С. О., Писаної Т. О., Приходька К. П. у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Сіті Голд» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Траєкторія» про стягнення заборгованості.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді М. М. Русинчук

Н. О. Антоненко

І. О. Дундар