Справа № 308/3126/23
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 березня 2023 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Дегтяренко К.С. ознайомившись з матеріалами позовної заяви адвоката Ракицької І.М. яка діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

встановила:

Адвокат Ракицька І.М. яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулась з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Разом з тим, під час вивчення матеріалів вказаної позовної заяви було встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. 177 ЦПК України.

У відповідності до приписів ч. 4 ст. 177 УЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, відповідно до вимог п.п. 2 п. 1 ст. 4 Закону України Про судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1073,60 грн.

У позовній заяві позивач заявляє, що згідно п. 12, п.13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» він має пільги, щодо сплати судового збору.

Як вбачається з наданих матеріалів, на підтвердження звільнення від сплати судового збору, ОСОБА_1 долучив до заяви довідку від 22.12.2022 року за № 12/3802, з якої вбачається, що останній з 05.10.201 року по теперішній час проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_1 Державної прикордонної служби України.

У відповідності до вимог п.12 ч.1ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків;

По відношенню до заявленої позивачем підстави для звільнення від сплати судового збору, суд зазначає наступне.
Судовий збір - це грошова сума, що сплачується особою, яка звертається до суду. Розмір судового збору визначається законом і залежить від об`єктивних ознак позову (заяви), відносин, з яких виник спір, та його предмета. Умови сплати судового збору однакові і рівні для всіх позивачів, а пільги щодо його сплати передбачені безпосередньо законом.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір» (надалі - Закону).
Так, що відповідно до положень пункту 12 частини першої статті 5 Закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.
Тобто, встановлені Законом положення стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково із спорами, що пов`язані із виконанням військового обов`язку, а також виникають під час виконання службових обов`язків, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.
Оскільки ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу, який не зачіпає порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту військовослужбовця, військовозобов`язаного, то судовий збір за розгляд позовних вимог у цій справі підлягає сплаті.
Вищенаведене узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в п. 19 постанови від 12.02.2020 у справі № 640/7310/19 (провадження № 11-905заі19).
Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру у розмірі визначену п. 3 частини другої ст. 4 Закону України «Про судовий збір» - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на момент подання позову становить 1073,60 грн.
Враховуючи зазначені обставини, приходжу до переконання, що вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, а тому вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з врахуванням вимог ст.ст.175,177 ЦПК України.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, суд вважає за необхідне встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви у десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом зазначення ціни позову та надання наявних документів (розрахунків) на підтвердження викладених доводів.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

постановила:

Позовну заяву адвоката Ракицької І.М. яка діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачам строк, для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, якщо ним відповідно до ухвали суду у встановлений строк буде виконано вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо не будуть усунуті недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя К.С. Дегтяренко