Номер провадження: 22-ц/813/5370/23
Справа № 521/7160/22
Головуючий у першій інстанції Гуревський В.К.
Доповідач Воронцова Л. П.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.05.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі

головуючого Воронцової Л.П.,

суддів: Базіль Л.В., Приходько Л.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу адвоката Борисенко Світлани Василівни, яка діє від імені Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські Електромережі», на рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 21 лютого 2023 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські Електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії,

встановив

У травні 2022 року АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» звернулось із позовом до ОСОБА_1 , за яким просить стягнути на користь АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» з ОСОБА_1 заборгованість за необліковану електричну енергію в розмірі 33252,18 грн та судовий збір у розмірі 2481,00 грн.,

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що 04 жовтня 2021року уповноваженими представниками АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» при проведенні перевірки на предмет дотримання ПРРЕЕ за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено порушення Правил, а саме згідно до змісту акту: «п.2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №312 (далі - ПРРЕЕ), що відповідає порушенню п.8.4.2 ПРРЕЕ. Самовільне підключення електропроводки до мереж, що не є власністю АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» з порушенням схеми обліку, а саме улаштування розетки поза розрахунковим приладом обліку. Підключення приховано в стіні від дооблікових мереж до розетки. Електроенергія споживається, приладом обліку не враховується. Порушення продемонстровано споживачу».

За результатом виявленого порушення у присутності ОСОБА_2 , який представився чоловіком споживачки ОСОБА_1 , відповідно до вимог п.8.2.5 ПРРЕЕ складено Акт про порушення № 8013787 від 04 жовтня 2021 року, який підписано споживачем із внесенням до акту своїх зауважень.

Під час проведення перевірки та відповідно до акту, було встановлено, що особовий рахунок № НОМЕР_1 за адресою АДРЕСА_1 , відкрито на власницю квартири ОСОБА_1 .

Відповідно до змісту п. 6 акту, зазначено, що самовільне підключення було виконано приховано, для виявлення підключення було задіяно індикатор прихованої проводки типу «Дятел».

23 листопада 2021 року комісією АТ «ДТЕК Одеські електромережі» з розгляду актів про порушення у відсутності належним чином повідомленого споживача було розглянуто Акт про порушення та прийнято рішення провести розрахунок обсягу та вартості не облікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ у відповідності до вимог п. 8.4.2.7 за формулою № 8 пункту № 8.4.13 Правил, за період з 25 березня 2021року (набуття права власності), по струму спрацювання автоматичного вимикача, який був задіяний в схемі самовільного підключення - 25А, тривалістю 8 годин, по середній ціні купівлі електричної енергії на балансуючому ринку протягом календарного місяця. Обсяг не облікованої електричної енергії склав 7643 кВт*год. на суму 33252,18 грн. з ПДВ.

Копію запрошення на комісію, копію протоколу, розрахунку та рахунку ОСР було направлено на адресу споживача поштовим повідомленням.

Оскаржуваним рішенням позов задоволено частково, стягнуто з відповідача на користь позивача заборгованість за необліковану електричну енергію в розмірі 26 360,54 грн. та суму сплаченого судового збору у розмірі 1 959,99 грн.

20 березня 2023 року, не погоджуючись із заочним рішенням суду, адвокат Борисенко С.В., яка діє від імені АТ«ДТЕК Одеські Електромережі», звернулась до суду із апеляційною скаргою, у якій просить оскаржуване рішення змінити, зазначивши у його резулятивній частині про задоволення позовних вимог у повному обсязі, здійснити розподіл судових витрат.

Доводи апеляційної скарги скаржник обґрунтував тим, що:

- судом першої інстанції помилково, через незастосування п.8.2.5 ПРРЕЕ було визначено період нарахування вартості необлікованої електричної енергії;

- судом першої інстанції було помилково ототожнено оформлення документів у вигляді підписання заяви приєднання та паспорту точки/точок розподілу із технічною перевіркою, у розумінні ПРРЕЕ.

Відзив на апеляційну скаргу відповідачем не надано, що відповідно до ч.3 ст.360 ЦПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах, визначених ст 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Справа переглядається апеляційним судом у частині періоду, за який споживачу здійснено розрахунок вартості необлікованої електричної енергії та її вартості.

Дослідивши матеріали цивільної справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Предметом розгляду даної справи є стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Приймаючи у даній справі рішення про часткове задоволення позовних вимог та зменшуючи період, за який споживачу здійснено розрахунок вартості необлікованої електричної енергії, суд першої інстанції виходив з того, що для правильності визначення періоду, за який споживачу здійснено розрахунок вартості необлікованої електричної енергії у разі самовільного підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника, має значення не лише сам по собі факт такого підключення, а й наявність у представника постачальника можливості чи відсутність виявити таке підключення, однак стороною позивача не надано жодних доказів щодо наявності у представника постачальника можливості чи відсутність виявити таке підключення на час складання заяви приєднання (Додаток №1 до договору споживача надання послуг з розподілу електричної енергії №Р02001/10953037) підписаної 28 травня 2021року) та паспорту точки/точок розподілу електричної енергії складеного 28 травня 2021 року (Додаток № 2 до Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №Р02001/10953037 від 28 травня 2021 року).

Апеляційний суд не погоджується з наведеним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону судове рішення суду в оскаржуваній частині не відповідає.

Відповідно до частини 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Забороняється відмова у розгляді справи з мотивів відсутності, неповноти, нечіткості, суперечливості законодавства, що регулює спірні відносини.

Частиною 1 статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з частиною 1 статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Згідно з ч. 1 ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частина 2 статті 509 ЦК України передбачає, що зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Відповідно п.1 ч.2 ст.11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.

Відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками станом на момент виникнення спірних правовідносин врегульовані, зокрема, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312, а також Законом України «Про житлово-комунальні послуги».

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до житлово-комунальних послуг належать комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами.

Згідно умов ст. ст. 4, 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» - споживання енергії можливе лише на підставі договору. Споживач енергії (учасник ринку електричної енергії) зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-правових документів (у тому числі і Правил) та укладеного договору.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України «Про ринок електричної енергії» основні умови діяльності учасників ринку електричної енергії та взаємовідносини між ними визначаються нормативно-правовими актами, що регулюють впровадження цього Закону, зокрема і правилами роздрібного ринку електричної енергії.

Постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 р. № 312 (далі - ПРРЕЕ), що регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії.

В п.1.1.2 ПРРЕЕ зазначено, що електрична енергія - це енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товаром, призначеним для купівлі-продажу.

Побутовий споживач - індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність).

Об`єкт побутового споживача - житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування.

Споживання електричної енергії - користування електричною енергією споживачем за допомогою електрообладнання для задоволення потреб споживача.

Згідно п. п. 4 4.2 ст. 77 цього Закону правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року №312, які набрали чинність з 11 червня 2018 року, надалі - ПРРЕЕ, які є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку зазначено права, обов`язки та відповідальність учасників роздрібного ринку електричної енергії.

Так, у відповідності до п. п. 3 п.5.1.1 ПРРЕЕ, оператор системи має право проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії.

Відповідно до п.п.12 п.5.1.1 ПРРЕЕ оператор системи має право складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики.

Відповідно до п. 8.2.4. ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Згідної п.8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акту про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

До акту про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Згідно абз. 1, 9 п. 8.2.6 ПРКК Акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові .документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

З урахуванням вищенаведених норм передбачається, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил.

Як вбачається з матеріалів справи, 04 жовтня 2021року, уповноваженими представниками АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» при проведенні перевірки на предмет дотримання ПРРЕЕ за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено порушення Правил, а саме згідно до змісту акту: «п.2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п.8.4.2 ПРРЕЕ. Самовільне підключення електропроводки до мереж, що не є власністю АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» з порушенням схеми обліку, а саме улаштування розетки поза розрахунковим приладом обліку. Підключення виконано приховано в стіні від дооблікових мереж до розетки. Електроенергія споживається приладом обліку не враховується. Порушення продемонстровано споживачу».

За результатом виявленого порушення у присутності чоловіка споживача - ОСОБА_2 відповідно до вимог п.8.2.5 ПРРЕЕ складено Акт про порушення № 8013787 від 04 жовтня 2021 року, який ним підписано із внесення до акту своїх зауважень.

Наявність самовільного підключення та розетки відповідач не оспорював і в своєму відзиві на позовну заяву, зазначаючи, що про її існування їм невідомо, квартиру придбано у березня 2021 року.

Під час проведення перевірки та відповідно до акту, було встановлено, що особовий рахунок № НОМЕР_1 за адресою АДРЕСА_1 , відкрито на власницю квартири ОСОБА_1 .

Відповідно до змісту п.6 акту, зазначено, що самовільне підключення було виконано приховано, для виявлення підключення було задіяно індикатор прихованої проводки типу «Дятел».

На підставі викладеного вище, суд першої інстанції дійшов висновку, що Акт № 8013787 складений у відповідності до вимог ПРРЕЕ та є достатнім, належним та допустимим доказом наявності у відповідача порушення ПРРЕЕ, оскільки акт підписаний з урахуванням вимог п.8.2.5 ПРРЕЕ, рішення суду першої інстанції у цій частині не оскаржується відповідачем.

Згідно «Схеми електроживлення споживача» графічно зазначено місце (точку) самовільного підключення до відповідних мереж.

Пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ визначено, що на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

23 листопада 2021 року комісією АТ «ДТЕК Одеські електромережі» з розгляду актів про порушення у відсутності належним чином повідомленого споживача було розглянуто Акт про порушення та прийнято рішення (Протокол № 66 від 23.11.2021р.), провести розрахунок обсягу та вартості не облікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ у відповідності до вимог п. 8.4.2.7 за формулою № 8 пункту № 8.4.13 Правил, за період з 25 березня 2021 року (набуття права власності), по струму спрацювання автоматичного вимикача, який був задіяний в схемі самовільного підключення - 25А, тривалістю 8 годин, по середній ціні купівлі електричної енергії на балансуючому ринку протягом календарного місяця. Обсяг не облікованої електричної енергії склав 7643 кВт*год. на суму 33252,18 грн. з ПДВ.

Копію запрошення на комісію, копію протоколу, розрахунку та рахунку ОСР було направлено на адресу споживача поштовим повідомленням.

Розрахунок здійснено за кількістю днів 193 дня, а саме з моменту набуття права власності по дату виявлення порушення на загальну суму 33 252,18 грн.

Апеляційний суд погоджується із зауваженнями скаржника про те, що судом першої інстанції було помилково ототожнено оформлення документів у вигляді підписання заяви приєднання та паспорту точки/точок розподілу із технічною перевіркою, у розумінні ПРРЕЕ, що мало наслідком безпідставне зменшення періоду нарахування вартості необлікованої електричної енергії, виходячи з такого.

Дійсно, суд першої інстанції обґрунтовано зазначив, що відповідно до ПРРЕЕ порядок нарахування вартості необлікованої електричної енергії залежить не від способу порушення правил - самовільного підключення, а від самого факту такого порушення, тобто вчинення дій, які призвели до необлікованого споживання електричної енергії, та можливості/неможливості виявити цей факт представниками постачальника.

Так, зі змісту підпункту 3.3 Методики вбачається, що для правильності визначення періоду, за який споживачу робиться розрахунок вартості необлікованої електричної енергії у разі самовільного підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника, має значення не лише сам по собі факт такого підключення, а й наявність у представника постачальника можливості чи її відсутність виявити таке підключення, і саме ці обставини є предметом перевірки в разі виникнення відповідного спору.

Разом з тим, апеляційний суд не погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що у даному випадку позивачем підлягав доведенню факт наявності у представника постачальника можливості чи її відсутність виявити таке підключення на час складання заяви приєднання до договору споживача надання послуг з розподілу електричної енергії №Р02001/10953037 та паспорту точки/точок розподілу електричної енергії від 28 травня 2021 року.

Дійсно заява приєднання (Додаток №1 до договору споживача надання послуг з розподілу електричної енергії №Р02001/10953037) та паспорт точки/точок розподілу електричної енергії були складені та підписані 28 травня 2021 року, однак, як вже було зазначено вище у пункті п.8.4.8. ПРРЕЕ наведено вичерпний перелік фактів з якими законодавець пов`язує початок періоду, у якому споживання електроенергії здійснювалося з порушенням вимог ПРРЕЕ, у разі виявлення порушення, зазначеного у п.п.7 п.8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: 1. день останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію; 2. набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування).

Жодних посилань на дату укладання договору про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії або дату надання споживачем електропостачальнику заяви-приєднання, як на факти, з якими пов`язується початок наведеного вище періоду чинне законодавство, що регулює відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками не містить.

Не передбачено чинним законодавством і проведення технічної перевірки під час оформлення наведених вище документів.

Згідно абзац 74 пункту 1.1.2 глави 1.1 розділу I ПРРЕЕ технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності Кодексу комерційного обліку та відповідним нормативно-технічним документам стану вузла обліку електричної енергії (крім тих його характеристик та властивостей, забезпечення яких покладається на постачальника послуг комерційного обліку) та схеми його підключення, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки вимірювання, а також з метою виявлення позаоблікових підключень.

Пункт 2.5.4 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №311 (далі - ККОЕ) вказує на те, що за рахунок ОСР за місцем провадження ним господарської діяльності з розподілу електричної енергії здійснюються серед інших функцій один раз на шість місяців плановий контрольний огляд та зчитування даних з лічильників електричної енергії та один раз на три роки планова технічна перевірка вузлів обліку/ЗКО та схем їх підключення у всіх користувачів системи розподілу відповідно до затверджених графіків.

Також, згідно п. 5.2.24 проведення технічної перевірки ЗВТ та інших складових вузла обліку, схеми їх підключення, а також пломбування ЗВТ, пристроїв та місць, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин кіл комерційного обліку передбачає також і послуга з введення в облік вузла обліку.

Факт проведення технічної перевірки вузла обліку має бути зафіксований в акті технічної перевірки, який повинен, зокрема, містити інформацію про технічні параметри та покази лічильників на момент їх пломбування. Акт технічної перевірки вузла обліку складається у двох примірниках представниками оператора системи у присутності замовника або уповноваженої ним особи та підписується ними. Один примірник акта технічної перевірки передається замовнику (п. 5.2.27 ККОЕ).

Однак, з матеріалів справи вбачається, що на час придбання квартири ОСОБА_1 така була приєднана до мережі електропостачання,облік вузла обліку у ній було вже встановлено.

Враховуючи викладене вище, на переконання апеляційного суду, у даному випадку відсутні підстави вважати, що на час укладання відповідачкою договору про приєднання до електричних мереж оператором мережі проводилась технічна перевірка стану вузла обліку електричної енергії.

Щодо зауважень представника відповідачки, наведених у суді першої інстанції, про те, що скрита проводка була проведена колишніми власниками, апеляційний суд зауважує, що згідно п.1.2.15 ПРРЕЕ при переході права власності (користування) на об`єкт до нового власника (користувача) переходять права та обов`язки за договорами, укладеними відповідно до цих Правил і таке його твердження, у порушення ст. 8, 12. ЦПК України належними, допустимими та достатніми доказами підтверджено не було.

Наведені обставини залишились поза увагою суду першої інстанції, що мало наслідок прийняття судового рішення, що не відповідає обставинам справи та нормам матеріального права, що підлягають застосування до спірних правовідносин.

Відповідно до положень частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення у відповідній частині або зміні судового рішення є недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважав встановленими, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції обставинам справи, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Згідно з частинами першою, третьою статті 133 ЦПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог

Згідно ч.8, ст.141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Отже, враховуючи вище наведене, оскільки доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження, апеляційний суд на підставі ст. 376 ЦПК України задовольняє апеляційну скаргу та змінює рішення суду першої інстанції в частині стягнутої з відповідачки заборгованість за необліковану електричну енергію збільшивши її розмір з 26 360,54 грн . до 33 252,18 грн. та суми сплаченого судового збору за подання позовної заяви з 1 959,99 грн. до 2 481 грн.

Зважаючи на на задоволення апеляційної скарги у повному обсязі, апеляційний суд приходить до висновку також про стягнення судового збору сплаченого за подання апеляційної скарги, пропорційно до задоволеної апеляційним судом частини позовних вимог, у розмірі 3 721, 50 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд

постановив

Апеляційну скаргу адвоката Борисенко Світлани Василівни, яка діє від імені Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські Електромережі», задовольнити.

Рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 21 лютого 2023 року змінити у частині стягнутої з відповідачки заборгованість за необліковану електричну енергію збільшивши її розмір з 26 360 (двадцяти шести тисяч трьохсот шістдесяти) гривень 54 (п`ятдесяти п`яти) копійок до 33 252 (тридцяти трьох тисяч двохсот п`ятдесяти двох) гривень 18 (вісімнадцяти) копійок та суми сплаченого судового збору за подання позовної заяви з 1 959 (однієї тисячі дев`ятисот п`ятдесяти дев`яти) гривень 99 (дев`яноста дев`яти) копійок до 2 481 (двох тисяч чотирьохсот вісімдесяти однієї) гривні.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; місце реєстрації: АДРЕСА_2 ; РНОКПП- НОМЕР_2 ) на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські Електромережі» (65031, м. Одеса, вул. Миколи Боровського, 28«Б», код ЄДРПОУ 00131713 на IBAN рахунок НОМЕР_3 назва банку АТ «ПУМБ», МФО 334851, ЄДРПОУ - 00131713) суму сплаченого судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 3 721 (три тисячі сімсот двадцять одна) гривня 50 (п`ятдесят) копійок.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, встановлених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий Л.П. Воронцова

Судді : Л.В. Базіль

Л.А. Приходько