Ухвала

10 березня 2023 року

місто Київ

справа № 628/66/21

провадження № 61-2407ск23

Верховний Суд, який діє у складі судді Першої судової палати Касаційного цивільного суду Погрібного С. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою заступника керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах Петропавлівської сільської ради Куп`янського району Харківської області

на рішення Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 21 квітня 2021 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 18 січня 2023 року

у цивільній справі за позовом Селянського (фермерського) господарства «Білий Кінь» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Петропавлівської сільської ради Куп`янського району Харківської області про визнання права власності на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Полтавської обласної прокуратури, діючи в інтересах Петропавлівської сільської ради Куп`янського району Харківської області, 17 лютого 2023 року із застосуванням засобів поштового зв`язку направив до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 21 квітня 2021 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 18 січня 2023 року, ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Заявник подав касаційну скаргу без додержання вимог процесуального закону, чинного на момент звернення з нею.

Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК України).

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

За змістом оскаржуваних рішень Селянське (фермерське) господарство «Білий Кінь» (далі - СФГ «Білий Кінь») звернулося до суду з позовом, у якому просило визнати за ним право власності на такі нежитлові будівлі:

склад сільськогосподарської продукції, загальною площею 974, 5 кв. м, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;

склад посівного матеріалу, загальною площею 218, 4 кв. м, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;

будівлю майстерні, загальною площею 250, 5 кв. м, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 ;

навіс для сільськогосподарської техніки загальною площею 1 110, 4 кв. м, що розташований за адресою: АДРЕСА_3 ;

свинарник, загальною площею 501, 2 кв. м, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 ;

вівчарник, загальною площею 133, 7 кв. м, що розташований за адресою: АДРЕСА_3 ;

корівник, загальною площею 257, 4 кв. м, що розташований за адресою: АДРЕСА_4 .

Отже, у справі позов подано із вимогами майнового характеру.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання юридичною особою до суду позовної заяви майнового характеру встановлюються у розмірі 1, 5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Полтавський апеляційний суд в оскаржуваній постанові від 18 січня 2023 року встановив, що згідно з висновком ТОВ «РОЯЛ СІТІ ПЛЮС» про вартість майна, ринкова вартість об`єкта оцінки, а саме:

свинарник літера «Г», загальна площа 501, 2 кв. м, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , станом на 08 липня 2020 року становить 50 100, 00 грн без ПДВ;

склад посівного матеріалу, загальна площа 218, 4 кв. м, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 08 липня 2020 року становить 21 840, 00 грн без ПДВ;

склад сільськогосподарської продукції, загальна площа 974, 5 кв. м, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 08 липня 2020 року становить 97 500, 00 грн без ПДВ;

навіс для сільськогосподарської техніки, загальна площа 1 110, 4 кв. м, що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , станом на 08 липня 2020 року становить 111 000, 00 грн без ПДВ;

будівля майстерні, загальна площа 250, 5 кв. м, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , станом на 08 липня 2020 року становить 25 100, 00 грн;

вівчарник, загальною площею 133, 7 кв. м, що розташований за адресою: АДРЕСА_3 ; станом на 08 липня 2020 року становить 13 400, 00 грн без ПДВ;

корівник літера «Ж», загальна площа 257, 4 кв. м, що розташований за адресою: АДРЕСА_4 , станом на 08 липня 2020 року становить 25 700, 00 грн.

Загальна вартість спірного майна становить 344 640, 00 грн.

Водночас на спростування вартості майна - склад сільськогосподарської продукції, загальна площа 974, 5 кв. м, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , заявник надав до Верховного Суду довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 16 лютого 2023 року № 201-05526970, відповідно до якої вартість зазначеного складу становить 6 044 017, 58 грн.

За таких обставин ціна позову у справі, за твердженням заступника прокурора, становить 6 291 157, 58 грн (сукупна вартість усього спірного майна), а отже судовий збір, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги (враховуючи, що рішення суду першої інстанції та постанова апеляційного суду оскаржуються повністю) становить 188 734, 73 грн (6 291 157, 58 грн х 1,5 % х 200 %).

Заступник керівника Полтавської обласної прокуратури, звертаючись до Верховного Суду із касаційною скаргою, просить відстрочити Полтавській обласній прокуратурі сплату судового збору за подання касаційної скарги до закінчення воєнного стану, введеного відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», але не більше як до ухвалення судового рішення у справі Верховним Судом.

На обґрунтування такого клопотання заявник посилається на те, що введення воєнного стану в Україні передбачає пріоритетне фінансування Збройних Сил України та заходів з припинення збройної агресії проти України. Стверджує, що в умовах воєнного стану майновий стан органів державної влади є вкрай обмежений, а отже, сплата судового збору одночасно з поданням касаційної скарги Полтавською обласною прокуратурою є неможливим до закінчення воєнного стану в Україні.

В оцінці доводів клопотання про відстрочення сплати судового збору Верховний Суд врахував таке.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20) зазначила, що юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату.

Врахувавши ціну позову та розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги, а також обставини, на які заявник посилається у клопотанні про відстрочення сплати судового збору, Верховний Суд зробив висновок, що таке клопотання підлягає частковому задоволенню.

Верховний Суд вважає за необхідне встановити заявнику обов`язок зі сплати частини судового збору під час подання касаційної скарги, що становить 5 % від його загального розміру та складає 9 436, 74 грн, з відстроченням сплати іншої частини судового збору у розмірі 179 297, 99 грн до ухвалення судового рішення у справі.

У такому висновку Верховний Суд виходить з потреби у забезпеченні відповідального та добросовісного виконання учасниками розгляду справи своїх процесуальних обов`язків та реалізації наданих процесуальним законом повноважень.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, § 59).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, § 111).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або сплачено до ГУК у м. Києві/Печерськ. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026007, ККДБ: 22030102, «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору потрібно суду надати документ, що підтверджує його сплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з вимогами частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Суд роз`яснює, якщо заявник не усуне недоліки поданої касаційної скарги у строк, встановлений судом, така скарга вважатиметься неподаною і буде повернута цій особі (частина друга статті 393, частина третя статті 185 ЦПК України).

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Клопотання заступника керівника Полтавської обласної прокуратури про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги задовольнити частково.

Встановити Полтавській обласній прокуратурі обов`язок зі сплати частини судового збору під час подання касаційної скарги, що становить 5 % від його загального розміру та складає 9 436, 74 грн.

Відстрочити Полтавській обласній прокуратурі сплату іншої частини судового збору у розмірі 179 297, 99 грн до ухвалення судового рішення у справі у суді касаційної інстанції.

Касаційну скаргу заступника керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах Петропавлівської сільської ради Куп`янського району Харківської області на рішення Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 21 квітня 2021 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 18 січня 2023 року у цивільній справі за позовом Селянського (фермерського) господарства «Білий Кінь» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Петропавлівської сільської ради Куп`янського району Харківської області про визнання права власності на нерухоме майно, залишити без руху.

Надати для усунення зазначених недоліків строк тривалістю в десять дніввід моменту отримання копії цієї ухвали суду.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Погрібний