Провадження № 2/369/892/23
21.02.2023 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді Волчко А. Я.,
при секретарі Миголь А. А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог до предмету позову: Шепетівська районна державна нотаріальна контора, про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування,
У жовтні 2021 року позивачка звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог до предмету позову: Шепетівська районна державна нотаріальна контора, про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування.
Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько, ОСОБА_2 . Зазначає, що звернувшись до Шепетівської Державної нотаріальної контори із заявою для оформлення спадщини за законом , яка відкрилась після смерті її батька ОСОБА_2 , отримала лист від 04.06.2020 року про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину на зазначену квартиру у зв`язку з тим, що Державна реєстрація речових прав на нерухоме майно була здійснена Державним реєстратором Чабанівської селищної ради Києво-Святошинського району Київської області 06 грудня 2019 року, тоді як спадкодавець помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначає, що брат Позивачки ОСОБА_3 скористався своїм правом передбаченим ст. ст. 1273, 1274 ЦК України про відмову від спадщини на користь іншої особи, заявою про відмову від прийняття спадщини відмовився від прийняття спадщини на користь Позивачки. Зазначену заяву було передано нотаріусу відповідно до ч. 1 ст. 1273 ЦК України. Таким чином єдиним спадкоємцем першої черги є Позивачка. Вважає своє право порушеним.
Просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що залишилася після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 08.10.2021 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18.05.2022 року витребувано у Шепетівської районної державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи № 17/2020, що заведена після смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 .
19.10.2022 року на виконання ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18.05.2022 року надійшли матеріали спадкової справи № 17/2020 щодо померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .
В судове засідання представник позивача не з`явився, направив до суду заяву про проведення підготовчого судового засідання за його відсутності.
Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, причини неявки суду невідомі, про дату та час розгляду справи повідомлялись належним чином.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 11.11.2022 року закрито підготовче провадження у цій справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 21 лютого 2023 року.
Представником Позивачки було подано клопотання про проведення судового розгляду в заочному порядку та без участі позивачки та її представника.
Суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів.
За письмовою згодою позивача суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст. ст. 280-281 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи та зібраній в ній докази, приходить до висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.
Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справу суд першої інстанції» від 12.06.2009№2 передбачено, що відповідно до статей 55, 124Конституції України та статті 3ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У п. 33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 у справі «Христов проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав.
Відповідно до ст. ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може, зокрема, бути припинення дії, яка порушує право.
Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Відповідно до ч.3ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом України.
У справі Bellet v. France Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.
Ст.1218ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
У ст.1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Судом встановлено, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності виданого Державним реєстратором Чабанівської селищної ради Києво-Святошинського району Київської області 06 грудня 2019 року квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_2 .
Відповідно до Звіту про проведення незалежної оцінки нерухомого майна, а саме Квартири станом на 08 липня 2021 року її вартість становить 325000,00 грн.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , батько позивачки, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . Після його смерті відкрилась спадщина на належне йому спадкове майно, яке складається з квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Спадкоємицею першої черги була ОСОБА_1 .
Листом від Шепетівської Державної нотаріальної контори від 04.06.2020 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з тим, що Державна реєстрація речових прав на нерухоме майно була здійснена Державним реєстратором Чабанівської селищної ради Києво-Святошинського району Київської області 06 грудня 2019 року, тоді як спадкодавець помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно з нормами статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права з дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Тобто саме на суд покладено обов`язок під час ухвалення рішення встановити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів.
Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.
Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено статтею 16 ЦК України.
Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.
Позовні вимоги мають оцінюватися судом, виходячи з правових та фактичних підстав позову, наведених у позовній заяві, а не лише тільки з формулювань її прохальної частини, які можуть бути недосконалими.
Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
У відповідності до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.
У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Встановлено, що позивач у визначений законом строк подав заяву про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом.
У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. За змістом статті 392 ЦК України право власності на майно може бути визнано судом у випадку, коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право.
Відповідно до частини першої статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи.
Разом із тим, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті (частина четверта статті 25 ЦК України).
У відповідності до п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом.
Відповідно до положень ст. 55 Конституції України кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.
Згідно вимог ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Відповідно до вимог ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
За правилами ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Враховуючи, що визнання права власності на спадкове майно є винятковим способом захисту, який має застосовуватися якщо існують перешкоди для оформлення спадкових справ у нотаріальному порядку, суд вважає, що вимоги позивачів підлягають задоволенню, оскільки відсутність у спадкодавця правовстановлюючих документів на спадкове майно унеможливлює оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.
Враховуючи вищевикладене та вимоги діючого законодавства, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог до предмету позову: Шепетівська районна державна нотаріальна контора, про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування підлягають задоволенню.
Керуючись ст. ст. 328, 1216, 1217, 1218, 1222, 1223, 1296 ЦК України, ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76 - 81, 141, 206, 258-259, 263 - 265, 268, 273, 280-283 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог до предмету позову: Шепетівська районна державна нотаріальна контора, про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що залишилася після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: А. Я. Волчко