Житомирський апеляційний суд
Категорія 39 Доповідач Миніч Т. І.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2023 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого судді: Миніч Т.І.

суддів: Трояновської Г.С.,

Павицької Т.М.

секретаря судового засідання Кузьменко А.О.

з участю сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про призначення повторної почеркознавчої експертизи

у цивільній справі № 295/14348/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики та неустойки, -

в с т а н о в и в:

У грудні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом. Просив стягнути з ОСОБА_3 заборгованість за договором позики у розмірі 955 453,32 грн. та неустойку у розмірі 1 738 925,04 грн. В обґрунтування поданого позову зазначав, що 29.11.2016 року між ОСОБА_1 (позикодавець) та ОСОБА_3 (позичальник) було укладено письмовий договір позики відповідно до ст.ст.1046 1047 Цивільного кодексу України. Згідно з п.1.1 договору, позикодавець передав грошові кошти позичальнику у розмірі 955 453,32 грн., що було еквівалентом 37 264,17 доларів США на момент передачі грошових коштів (відповідно до курсу НБУ). У свою чергу позичальник взяла на себе зобов`язання повернути позикодавцю грошові кошти у зазначеній сумі. Пунктом 1.2 договору зазначено, що сума позики була передана позичальнику у повному обсязі в день укладення договору, що також підтверджується розпискою від 28.11.2016 року, написаною та підписаною позичальником власноручно. Крім того, за вказаним пунктом, сторони погодили, що підписання договору підтверджує фактичне отримання позичальником позики у повному обсязі. Тобто, в момент укладення договору, сторони набули відповідних передбачених прав та обов`язків.

Основним обов`язком позичальника, відповідно до п.2.2. договору, було повернення позикодавцю грошових коштів до 30.12.2017 року. 22.09.2020 року позичальнику була надіслана вимога про повернення позики, однак позичальник борг не повернув.

Також п.3.1 договору визначено, що у разі затримки повернення позики у передбачений договором строк, позичальник сплачує позикодавцю неустойку у розмірі 1% від суми заборгованості за кожен день прострочки. Неустойка за 6 місяців з 31.12.2017 по 30.06.2018 нарахована позивачем у розмірі 1 738 925,04 грн. (955 453,32 х 1 х 182 : 100). В загальній сумі борг відповідача (позичальника) перед позивачем (позикодавцем) становить 2 694 378,36 грн. (955 453,32 + 1 738 925,04).

Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 13 жовтня 2022 року у задоволенні позову відмовлено.

У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить вказане рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову та вирішити питання судових витрат. На думку апелянта, рішення суду першої інстанції незаконне та необґрунтоване, ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права. Зокрема апелянт зазначає, що не погоджується з висновками почеркознавчої експертизи, про що надавав до суду клопотання про призначення повторної почеркознавчої експертизи, з тієї причини, що судово-почеркознавча експертиза проведена неповно та не об`єктивно, з порушенням методичних положень у галузі почеркознавчої експертизи, а зроблений висновок у формі стосовно справжності досліджуваних підписів вважає необґрунтованим. Вказує, що відзиву на позовну заяву від відповідача не надходило. Напроти, під час першого судового засідання відповідач особисто підтвердила факт підписання нею договору позики, розписки, а також надала відомості, що усі раніше підписані розписки, за якими вона отримувала грошові кошти у борг, були нею підписані особисто. Також зазначає, що після погодження із сумою боргу, відповідач пропонувала укладання Мирової угоди, з розстроченням суми боргу на 1 рік. Представник позивача погодився скасувати нараховані санкції у разі укладення Мирової угоди. Посилання на Мирову угоду міститься в протоколі судового засідання від 17 травня 2021 року. Крім того, звертає увагу, що відповідач особисто при ньому підписувала договір позики та розписку, а тому апелянт впевнений у своїх словах. На думку апелянта, при призначені першої почеркознавчої експертизи суд мав витребувати документи, які б датувалися датою підпису розписки, для точного проведення експертизи.

Під час апеляційного розгляду справи позивачем через свого представника подано клопотання про призначення у справі повторної судової почеркознавчої експертизи.

Вислухавши думку учасників процесу, апеляційний суд приходить до наступного.

За приписами положень статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.3 ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Вимогами ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно п.4 ч.5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Як вбачається із змісту ст. 76 ЦПК України висновки експертів є засобом встановлення даних (доказів), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Із змісту ч.2 ст.113 ЦПК випливає, що повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обгрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Обгрунтовуючи клопотання про призначення повторної експертизи, представник позивача посилалася на те, що попередній висновок експерта є недостатньо обгрунтованим, оскільки не містить досліджень всіх об`єктів, переданих експерту на дослідження, вважає недостатньою кількість вільних зразків почерку відповідачки ОСОБА_3 , переданих експерту, а також вважає висновок таким, що суперечить матеріалам справи, оскільки позивач стверджує, що оспорювані підписи відповідачка вчиняла в його присутності.

Враховуючи рівність учасників процесу щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, апеляційний суд вважає, що вказані обгрунтування заслуговують на увагу та клопотання підлягає задоволенню.

В даному випадку у справі існує дійсна потреба у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування та без висновку експерта щодо визначеного кола питань є неможливим забезпечення повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи.

При цьому суд також враховує, що судові процедури повинні бути справедливими, особа безпідставно не може бути позбавлена права на забезпечення судом доказів, оскільки це буде порушенням права на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Одними з основних засад судочинства, визначених пунктом 8 частини третьої статті 129 Конституції України, є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно п.5 ч.1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України, провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 5 частини першої статті 252 цього Кодексу, - на час проведення експертизи.

З огляду на вищевикладене та у відповідності до ст. 252, 253 ЦПК України, суд приходить до висновку про необхідність зупинення провадження по справі на час проведення експертизи, оскільки до отримання висновку експерта подальший розгляд справи неможливий.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.102-104,113,367,368,253,381-384 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про призначення повторної почеркознавчої експертизи задовольнити.

Призначити у справі повторну судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС (04119, м.Київ, вул. Сім`ї Хохлових,5).

На вирішення експертизи поставити питання:

Чи виконаний підпис на кожній сторінці в оригіналі документу - Договора займа (мовою оригіналу) від 28.11.2016, в графі « ОСОБА_4 » (мовою оригіналу) ОСОБА_3 чи іншою особою?

Чи виконаний підпис в оригіналі документу - Расписка (мовою оригіналу) від 28.11.2016, в графі «Подпись» (мовою оригіналу) - ОСОБА_3 чи іншою особою?

Чи виконано рукописний текст в оригіналі документу - Расписка (мовою оригіналу) від 28.11.2016 ОСОБА_3 чи іншою особою?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Оплату за проведення судової почеркознавчої експертизи у справі покласти на позивача ОСОБА_1 .

В розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи №295/14348/20.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Ухвала може бути оскаржена протягом 30 днів.

Головуючий судді