Справа № 393/377/22

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2023 року смт Новгородка

Новгородківський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Подліпенця Є.О.,

за участю секретаря Макаренко Л.Л.,

учасники справи:

позивач АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК

«ПРИВАТБАНК»,

відповідач ОСОБА_1 ,

представники учасників справи:

представник відповідача - адвокат Дем`яненко Т.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Новгородка в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Новгородківського районного суду Кіровоградської області перебуває справа за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця.

У відповідності до заявленого позову, позивач АТ КБ «ПРИВАТБАНК» просив стягнути з відповідача на свою користь заборгованості за кредитним договором № б/н від 24.04.2008 року в сумі 26101,47 грн., оскільки він (відповідач) є спадкоємцем ОСОБА_2 , яка згідно вищевказаного кредитного договору отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, зі сплатою відсотків за користування кредитом згідно умов договору, проте ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальниця померла та заборгованість станом на дату її смерті становить 26101,47 грн., а також просив стягнути з відповідача на свою користь судові витрати.

Ухвалою Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 12.09.2022р. було відкрите провадження у вказаній справі, розгляд справи ухвалено провести за правилами загального позовного провадження.

Стороною відповідача 01.11.2022р. подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Крім цього, ухвалою Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 08.11.2022р. за клопотанням представника позивача витребувано з Новгородківської державної нотаріальної контори інформаційну довідку про наявність заведеної спадкової справи та виданих свідоцтв про право на спадщину відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , з зазначенням даних її спадкоємців, а також з Новгородківської селищної ради Кіровоградської області відомості про осіб, які були зареєстровані та проживали разом з ОСОБА_2 на час її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , а також з Відділу «ЦЕНТР НАДАННЯ АДМІНІСТРАТИВНИХ ПОСЛУГ» НОВГОРОДКІВСЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ відомості з Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, Державного реєстру обтяжень рухомого майна щодо належності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , нерухомого, рухомого майна, рахунків у Банках, а також з Відділу у Новгородківському районі Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області відомості стосовно зареєстрованих земельних ділянок за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Стороною позивача надіслано на адресу суду 25.11.2022р. відповідь на відзив на позовну заяву, в якому останній просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Ухвалою Новгородківського районного суду Кіровоградської області суду від 31.01.2023р. було закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду.

Представник позивача повторно у судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Проте, вдруге, повторно надав суду письмову заяву, в якій просив перенести судове засідання на іншу дату у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому засіданні.

Відповідач та його представник у судове засідання також не з`явились, про дату, час та місце його проведення повідомлялася належним чином. Клопотань про перенесення розгляду справи суду не надали.

Визнаючи наявні матеріали про права та взаємини учасників справи та їх представників достатніми, суд розглянув справу в порядку ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового процесу технічними засобами, на підставі наявних у справі доказах у їх відсутність.

Між тим слід зазначити, що приймаючи рішення про розгляд справи без участі сторін, суд відмовляючи в задоволенні клопотання сторони позивача про відкладення розгляду справи виходив з наступного.

Так, відповідно до положень ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно п.п.1, 2 ч.2 ст. 233 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, у разі неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними .

Відповідно до п.2 ч.3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Таким чином, повторна неявка сторони позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце розгляду справи, незалежно від причин його неявки не перешкоджає розгляду справи.

В силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Між тим слід зазначити, що розгляд справи призначався судом на 28.02.2023 року о 13-00 год., представником позивача електронною поштою надано суду клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із його зайнятістю.

В зв`язку з чим, розгляд даної справи було відкладено на 09.03.2023 року о 09-30 год., про наступну дату судового засідання сторони були повідомлені негайно.

Проте, 09.03.2023 року представник позивача повторно надіслав до суду клопотання про відкладення розгляду справи.

Проте, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представника сторони, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Така правова позиція викладена Верховним Судом 24 січня 2018 року у справі №907/425/16.

Позивачем подано позовну заяву, в якій детально викладено власну правову позицію та зазначені всі докази перелік яких є вичерпним. Посилання на наявність інших доказів позовна заява не містить.

З огляду на зазначене, відповідно до статті 223 ЦПК України, враховуючи відсутність підстав, які б свідчили про неможливість розгляду справи у даному судовому засіданні, а також з метою недопущення порушення встановлених цивільним процесуальним законодавством України строків розгляду справи, суд відмовив в задоволенні клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи та прийняв рішення проводити розгляд справи як без його участі, так і без участі іншої сторони.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши письмову заяву сторони позивача, суд вважає, що вказаний позов повинен бути залишений без розгляду з наступних підстав.

Так, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Як вбачається з матеріалів справи позовна заява АТ КБ «ПРИВАТБАНК» підписана юрисконсультом департаменту з супроводу судового та виконавчого провадження АТ КБ «ПРИВАТБАНК» Балагурак В.В.

Відповідно до п. п. 11 п. 16-1 Розділу XV «Перехідні положення» Конституції України представництво відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 та ст. 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами та адвокатами у судах першої інстанції здійснюється з 01.01.2019р.

Згідно із ч. 4 ст. 131-2 Конституції України законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Пунктами першим та другим ч. 6 ст. 19 ЦПК України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного провадження розглядаються малозначні справи.

Відповідно до п.2 ч.4 ст.274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Таким чином, враховуючи викладене, спадкові справи не підпадають під категорію малозначних, тому не можуть бути розглянуті у порядку спрощеного провадження, а отже, представництво у судах у цій категорії справ здійснюється виключно адвокатами, що узгоджується і з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 28.01.2020р. у справі № 233/1537/18-ц.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом (ч.2 ст.15 ЦПК).

З огляду на викладене представником позивача у справі може бути лише адвокат або керівник, член виконавчого органу, інша особа, уповноважена діяти від імені юридичної особи відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи).

Згідно із ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Частиною четвертою ст. 62 ЦПК України встановлено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

При цьому підписання та/або подання позовної заяви є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва.

Судом встановлено, що дана позовна заява підписана Балагурак В.В., яка діяла в інтересах позивача на підставі довіреності №5579-К-Н-О від 24.11.2020р.

У матеріалах справи відсутні докази того, що представник позивача Балагурак В.В. є саме адвокатом.

Доказів звернення з позовною заявою до суду в порядку здійснення самопредставництва відповідно до ч. 3 ст. 58 ЦПК України матеріали справи також не містять.

Враховуючи зазначені обставини, суд вважає, що додана до позову довіреність від 24.11.2020р. №5579-К-Н-О не надає права на підписання ОСОБА_3 позовної заяви АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця. А позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати в даній категорії спорів, не має повноважень на ведення справи.

Враховуючи те, що представництво в цій справі може бути здійснено лише адвокатом, а матеріали справи не містять доказів того, що представник позивача, яка подала дану позовну заяву, є адвокатом, а тому суд вважає, що у відповідності до п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України вказаний позов підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись п. 2 ч. 1 ст. 257, ч.2 ст.257, ст.ст.260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на оскарження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її повного складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Є. ПОДЛІПЕНЕЦЬ