Провадження №2-н/760/368/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2023 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Аксьонова Н.М.,

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Ефективні енергетичні системи» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані житлово-комунальні послуги,

В С Т А Н О В И В :

ТОВ «Ефективні енергетичні системи» звернулось до Солом`янського районного суду м. Києва із заявою про видачу судового наказу, в якій просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь заявника 4283,33 грн основної заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, 492,56 грн в якості 3% річних та інфляційної складової боргу та 248,10 грн судового збору.

Дослідивши матеріали поданої заяви, вбачається наступне.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.165 Цивільного процесуального кодексу України, суддя відмовляє у видачі судового наказу якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою.

Статтею 256 ЦК України визначено, що позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Відповідно до статті 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалась або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч.1 ст.261 ЦПК України).

Заявник звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу 06 грудня 2022 року. При цьому просить стягнути з боржника заборгованість за надані житлово-комунальні послуги за період з 01 грудня 2019 року по 01 квітня 2022 року.

Таким чином з моменту виникнення права вимоги про стягнення заборгованості за період з 01 грудня 2019 року до 05 грудня 2019 року пройшов строк, який перевищує позовну давність, визначену статтею 257 ЦПК України.

Крім того, відповідно до ч.5, ч.6 ст.165 ЦПК України у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви, крім випадків подання заяви про видачу судового наказу в електронній формі до боржника, який має офіційну електронну адресу, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника.

Інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання (перебування) особи відповідного звернення суду.

Однак, згідно інформаційної довідки щодо реєстрації місця проживання особи, в ІТС «Реєстр територіальної громади м. Києва» №87395347 від 23.12.2022 року інформацію про зареєстроване місце проживання ОСОБА_1 не встановлено.

Згідно ч.9 ст.165 ЦПК України, у разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника, суд відмовляє у видачі судового наказу.

Враховуючи викладене, наявні підстави для відмови у видачі судового наказу, визначені п.5 ч.1 ст.165 та ч.9 ст.165 ЦПК України.

Керуючись статтями 19, 160-164, 165, 260, 261 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Ефективні енергетичні системи» у видачі судового наказу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1.

Роз`яснити заявнику, що відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків. Відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 3-6 частини першої статті 165 цього Кодексу, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Солом`янський районний суд міста Києва. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Солом`янського

районного суду міста Києва Н.М. Аксьонова