ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4362/23
провадження № 2/753/3717/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" березня 2023 р. м. Київ,

Суддя Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О., перевіривши відповідність позовної заяви ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Київський міський дитячий діагностичний центр» Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання факту мобінгу та зобов`язання припинити вчинення дій чи бездіяльність, вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України,

ВСТАНОВИВ:

16.03.2023 до Дарницького районного суду м. Києва поштовими засобами зв`язку (дата відправлення відповідно до відмітки на конверті - 13.03.2023) від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Дугіна Олексія Михайловича (документ на підтвердження повноважень - ордер серії СВ № 1047933 від 13.03.2023) надійшла позовна заява до Комунального некомерційного підприємства «Київський міський дитячий діагностичний центр» Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), у якій представник позивача просить:

1) визнати факт вчинення мобінгу з боку керівника Комунального некомерційного підприємства «Київський міський дитячий діагностичний центр» Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації);

2) зобов`язати працівників Комунального некомерційного підприємства «Київський міський дитячий діагностичний центр» Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) припинити вчиняти дії або бездіяльність, які мають ознаки мобінгу.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

У позовній заяві представник позивача зазначає, що позивач з 2015 року прийнята на посаду лікаря-рентгенолога Відділення променевої та функціональної діагностики КНП КМ ДДЦ, в травні 2021 на посаду керівника КНП КМ ДДЦ призначено Матвєєву С.Ю., після призначення якої з її боку та з боку інших представників адміністрації почалось систематичне вчинення дій, спрямованих на приниження честі, гідності та ділової репутації позивача, а саме здійснення безпідставних звинувачень позивача у паралельній роботі у приватному лікарняному закладі, висловлення сумнівів у професійній компетентності позивача, претензії щодо ведення журналу обліку пацієнтів, звинувачення щодо спекуляції здоров`ям матері, працівники адміністрації здійснюють емоційні випади та погрози, грубі висловлювання в бік позивача, здійснення заяви з боку директора про байдужість та відсутність поваги до думки позивача, зверхнє ставлення, відмова від прийому позивача для вирішення робочих складнощів та конфліктів, здійснено зівання таблички з кабінету позивача, займання лікарем Дубовою робочого місця, безпідставне ініціювання службового розслідування, ненадання позивачу копії посадової інструкції, положення про нарахування заробітної плати, штатного розкладу, доведення інформації про те, що позивач не буде працювати в даному закладі. Зазначене призвело до погіршення емоційного стану та здоров`я позивача.

Однак, посилаючись на вказані обставини, представник позивача не зазначає докази, що підтверджують вказані обставини, не додає до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, порушуючи п. 5 ч. 3 ст. 175 та ч. 5 ст. 177 ЦПК України.

Позивачу роз`яснюється, що, у разі неможливості самостійно надати докази, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, до позовної заяви додається клопотання витребування доказів, яке має відповідати ст. 84 ЦПК України.

Також згідно п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, що має бути сформульовано чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

В свою чергу формулювання позовної вимоги як «зобов`язання працівників припинити вчиняти дії або бездіяльність» не чітко формулює порушене право позивача та спосіб його відновлення.

Нечітке формулювання позовних вимог позбавляє відповідача, як повноцінного учасника справи з відповідними правами та обов`язками, знати і розуміти суть заявлених до нього вимог та можливості ефективно формулювати свою позицію щодо позову.

Окрім того, в поручення статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

-відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору (п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

-відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися (п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

-перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Крім того, суддя вважає за належне звернути увагу позивача на те, що вона стверджує, що систематичне вчинення дій, спрямованих на приниження її честі, гідності та ділової репутації, чиниться з боку директора та інших працівників адміністрації, проте яких саме працівників позивач не зазначає, не залучає вказаних осіб до участі в справі в якості третіх осіб або не заявляє клопотання про їх залучення, адже рішення у справі, у разі ухвалення його на користь позивача, вплине на права і обов`язки вказаних осіб, оскільки у відповідно до абз. 8 ст. 5-1 КЗпП України, позивач має право на відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок мобінгу, на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

Також, у позовній заяві представник позивача просить звільнити позивача від сплати судового збору на підставі ст. 8 Закону України «Про судовий збір», посилаючись на те, що на утриманні позивача знаходиться матір з обмеженими можливостями, чоловік з другою групою інвалідності, а також втрати власності на тимчасово окупованій території України.

На підтвердження вказаних обставин представником позивача надано Довідку ОСОБА_2 та Довідку ОСОБА_3 , а також Довідку на підтвердження статусу позивача як внутрішньо переміщена особа.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі (ч. 1 ст. 136 ЦПК України). З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»).

Проте, надані представником позивача копії довідки ОСОБА_2 та копії довідки ОСОБА_3 не є підставою для звільнення позивача від сплати судового збору та не підтверджують неможливість позивача виконання свого обов`язку по його сплаті, крім того, надані довідки не підтверджують жодного зв`язку вказаних осіб із позивачем. Посилання на втрату власності на тимчасово окупованій території України не підтверджується жодним доказом.

За таких обставин, обґрунтованих підстав для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору суддею не встановлено, у зв`язку з чим клопотання задоволенню не підлягає.

Таким чином, позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ч. 4 ст. 177 ЦПК України, оскільки до позовної заяви мають бути додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

На підставі Закону України «Про судовий збір», позивачеві необхідно сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру, за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1 073,60 грн за кожну вимогу, що в сукупності становить 2 147,20 грн.

Суддя роз`яснює позивачу, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до Цивільно-процесуального кодексу України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до положень статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Підсумовуючи все вищевикладене, відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, суддя постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суддя надає позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків, шляхом подання до суду протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали позовної заяви в новій редакції з додатками та копії позовної заяви з додатками відповідно до кількості учасників справи, а також документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 177, 185, 353 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Київський міський дитячий діагностичний центр» Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання факту мобінгу та зобов`язання припинити вчинення дій чи бездіяльність - залишити без руху та надати позивачу строк - 10 днів з дня вручення ухвали, для усунення недоліків.

Роз`яснити, що у разі їх не усунення у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М.О. Заставенко