КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Ратнікова В.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 758/11281/22

13 березня 2023року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Борисової О.В.

- Левенця Б.Б.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 24 січня 2023 року, постановлену під головуванням судді Захарчук С. С. , у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора прав на нерухоме майно Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації міста Києва) Музиченко Олени Володимирівни про визнання дій протиправними та скасування рішення про відмову в державній реєстрації права власності, визнання права власності, -

в с т а н о в и в:

06 грудня 2022 року ОСОБА_1 звернулась до Подільського районного суду міста Києва з позовом до державного реєстратора прав на нерухоме майно Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації міста Києва) Музиченко Олени Володимирівни про визнання дій протиправними та скасування рішення про відмову в державній реєстрації права власності, визнання права власності.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 17 січня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до державного реєстратора прав на нерухоме майно Музиченко Олени Володимирівни Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації міста Києва) про визнання дій протиправними та скасування рішення про відмову в державній реєстрації права власності, визнання права власності було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви , який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 24 січня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до державного реєстратора прав на нерухоме майно Музиченко Олени Володимирівни Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації міста Києва) про визнання дій протиправними та скасування рішення про відмову в державній реєстрації права власності, визнання права власності було визнано неподаною та повернуто її разом з доданими до неї матеріалами - ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, 28 січня 2023 року позивач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 24 січня 2023 року та направити справу для продовження розгляду по суті до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права.

Зазначає що, на виконання вимог ухвали Подільського районного суду м. Києва від 17 січня 2023 року, вона, як позивачка, подала до суду заяву про усунення недоліків в якій зазначила ціну позову, яка становить 1 500,00 грн. Окрім того, до заяви про усунення недоліків було долучено копію платіжного доручення про сплату судового збору. При цьому, повертаючи їй позовну заяву, суд першої інстанції зазначив, що позивачем не вказано ціну позову. Отже, такі висновки суду першої інстанції протирічать матеріалам справи.

Вказує на те, що, залишаючи позовну заяву без руху, суд першої інстанції також зазначив про такий недолік позовної заяви, як нечітко зазначене найменування відповідача, проте, на думку апелянта, такі вимоги до позовної заяви є неправомірними та порушують право позивача на доступ до суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 ч. 1 ст. 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відзиву на апеляційну скаргу подано не було.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., обговоривши доводи апеляційної скарги, вивчивши наявні у справі докази, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 06 грудня 2022 року ОСОБА_1 звернулась до Подільського районного суду міста Києва з позовом до державного реєстратора прав на нерухоме майно Музиченко Олени Володимирівни Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації міста Києва) про визнання дій протиправними та скасування рішення про відмову в державній реєстрації права власності, визнання права власності.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 17 січня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до державного реєстратора прав на нерухоме майно Музиченко Олени Володимирівни Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації міста Києва) про визнання дій протиправними та скасування рішення про відмову в державній реєстрації права власності, визнання права власності було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без руху, суд першої інстанції зазначив, що в позовній заяві, в порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, нечітко зазначено повне найменування відповідача. Також зазначено, що позивачем заявлено майнову вимогу про визнання за нею права власності на гараж, проте, у порушення вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем не зазначено цінупозову. Також суд першої інстанції зазначив про необхідність сплатити позивачем судового збору за вимогу майнового характеру у розмірі від 992,40 грн. до 12 405,00 грн. в залежності від ціни позову.

Позивачу було надано строк для усунення вказаних недоліків 10 днів з моменту отримання копії ухвали суду.

Відповідно до супровідного листа Подільського районного суду м. Києва від 17 січня 2023 року, позивачу ОСОБА_1 засобами електронного зв`язку було направлено копію ухвали Подільського районного суду м. Києва від 17 січня 2023 року.

19 січня 2023 року позивач ОСОБА_1 подала до Подільського районного суду м. Києва заяву про усунення недоліків позовної заяви, до якої долучила копію платіжної інструкції № 16 про сплату судового збору у розмірі 992,40 грн., також в заяві про усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 зазначила повне найменування відповідача та ціну позову, яка складається із вартості гаража- 1500,00 грн.

Зазначена заява була зареєстрована в Подільському районному суді м. Києва 19 січня 2023 року, вхідний номер 3014/23.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 24 січня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до державного реєстратора прав на нерухоме майно Музиченко Олени Володимирівни Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації міста Києва) про визнання дій протиправними та скасування рішення про відмову в державній реєстрації права власності, визнання права власності було визнано неподаною та повернуто її разом з доданими до неї матеріалами - ОСОБА_1 .

Повертаючи позовну заяву ОСОБА_1 до державного реєстратора прав на нерухоме майно Музиченко Олени Володимирівни Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації міста Києва) про визнання дій протиправними та скасування рішення про відмову в державній реєстрації права власності, визнання права власності, суд першої інстанції посилався на те, що позивач ОСОБА_1 частково усунула недоліки позовної заяви, а саме: зазначила найменування відповідача та сплатила судовий збір. Разом з тим, в порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем не зазначено ціну позову.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів погодитись не може з огляду на наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

У відповідності з ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу або з підстав несплати судового збору, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без руху, суд першої інстанції вказав на необхідність усунення позивачем наступних недоліків позовної заяви: чітко зазначити повне найменування відповідача, зазначити ціну позову та сплатити судовий збір.

На виконання вимог ухвали суду від 17 січня 2023 року про залишення позовної заяви без руху, 19 січня 2023 року позивачкою було подано до суду заява про усунення недоліків позовної заяви. До вказаної заяви позивач ОСОБА_1 долучила копію платіжної інструкції № 16 про сплату судового збору у розмірі 992,40 грн. Також в заяві про усунення недоліків позивач ОСОБА_1 зазначила повне найменування відповідача, його місцезнаходження, код ЄДРПОУ, номер телефону, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти.

Окрім того, в заяві про усунення недоліків позивач ОСОБА_1 зазначила, що ціна позову становить 1 500,00 грн.

Отже, позивачем було вчасно направлено до суду першої інстанції заяву про усунення недоліків позовної заяви та виконано вимоги ухвали Подільського районного суду м.Києва від 17 січня 2023 року, а тому доводи апеляційної скарги про неправильність висновків суду та про невідповідність їх наявним у справі доказам є обгрунтованими.

Відповідно до статті 129 Конституції України, суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права та застосовує засади судочинства, серед яких розумні строки розгляду справи судом, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

В Україні основоположним принципом судочинства згідно з Конституцією України та Законом України "Про судоустрій і статус суддів" є принцип верховенства права.

Статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Як вказано у Рішенні Конституційного суду України від 02 листопада 2004 рокуN 15-рп/2004, верховенство права - це панування права в суспільстві. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.

У практиці Європейського суду з прав людини зазначається, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (пункт 47 Рішення ЄСПЛ від 21 жовтня 2010 року у справі "Diya 97 проти України", справа N 19164/04).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (§ 59 рішення ЄСПЛ у справі "De Geouffre de la Pradelle v. France" від 16 грудня 1992 року, заява N 12964/87).

У § 36 рішення у справі "Bellet v. France" від 04 грудня 1995 року, заява N 23805/94, ЄСПЛ зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

За таких обставин, з огляду на те, що позивачем у встановлені строки було виконано вимоги ухвали Подільського районного суду м.Києва від 17 січня 2023 року про усунення недоліків позовної заяви, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про повернення заяви позивачу, а доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції.

Згідно вимог ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Аналізуючи зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга позивача ОСОБА_1 підлягаєзадоволенню, а ухвала Подільського районного суду міста Києва від 24 січня 2023 рокупро повернення позовної заяви позивачу підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381 - 382, 384 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 задовольнити .

Ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 24 січня 2023 рокускасувати.

Справу за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора прав на нерухоме майно Музиченко Олени Володимирівни Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації міста Києва) про визнання дій протиправними та скасування рішення про відмову в державній реєстрації права власності, визнання права власностінаправити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини постанови, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту постанови.

Головуючий: Судді: