справа № 691/1262/20
провадження № 2/691/36/23
22 березня 2023 року Городищенський районний суд Черкаської області
в складі:
судді Черненка В.О.
за участю секретаря судових засідань Шаповал Т.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Городище цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Городищенської міської ради, ОСОБА_3 про визнання одностороннього правочину недійсним,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання одностороннього правочину недійсним.
Рішенням Городищенського районного суду Черкаської області від 22.03.2023 року, позовні вимоги задоволено повністю, а саме: суд визнав недійсними заяви від 23.05.2017 року та 22.04.2017 року про скасування заповіту, посвідчені секретарем виконавчого комітету Цвітківської селищної ради Городищенського району Черкаської області та зареєстровані в реєстрі 05.05.2017 року за №19, складені від імені ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Під час розгляду справи в судовому засіданні встановлено, що секретарем Цвітківської селищної ради Сокуренко Т.М. було засвідчено дві заяви про скасування заповіту від 23.05.2017 року та 22.04.2017 року складені від імені ОСОБА_4 який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та зареєстровані в реєстрі 05.05.2017 року за №19, які виготовлені різними способами (рукописна та друкована) та у відсутність особи, яка їх подавала. При цьому, позивачу на руки була видана копія заяви від 23.05.2017 року, якої в архіві Цвітківської селищної ради немає. На вимогу суду було надано оригінал заяви про скасування заповіту від 22.04.2017 року з виправленнями в даті складення заяви без застережень та пояснень щодо вчинених виправлень. Є очевидним, що секретарем селищної ради були порушені вимоги ст. 57 ЗУ «Про нотаріат», Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 рокута Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 3306/5 від 11.11.2011 року.

Таким чином, під час судового розгляду судом встановлено, факт порушення секретарем Цвітківської селищної ради ОСОБА_5 наведених вище норм закону, про що будучи допитаною у судовому засіданні, не заперечувала.

Позивачем до суду подана заява про винесення окремої ухвали з наведених вище підстав. В судовому засіданні позивач просив звернутись з окремою ухвалою до правоохоронних органів з метою порушення кримінальної провадження відносно ОСОБА_5 . Відповідач та його представник при вирішенні питання щодо винесення окремої ухвали поклались на розсуд суду.

Відповідно до ст. 262 ЦПК України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк.

Окремі ухвали є засобом зміцнення законності та правопорядку, сприяють усуненню недоліків у діяльності державних органів, громадських організацій і посадових осіб, запобігають вчиненню злочинів та інших правопорушень, впливають на формування у громадян поваги до права та становлять важливу частину діяльності судів.

Відтак, окрема ухвала це рішення, яким суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону, причини й умови, що сприяли вчиненню порушення. Окрема ухвала є формою профілактичного впливу судів на правопорушників. Вона може бути постановлена лише, якщо під час саме судового розгляду конкретної справи було встановлене відповідне правопорушення. Суд не здійснює юридичну кваліфікацію правопорушення, хоча в окремій ухвалі може зазначити, елементи якого складу правопорушення потрібно перевірити.

Отже, суд вважає, що перевірка вказаних вище фактів та відповідне правове реагування на них посадовими особами в межах своїх повноважень буде сприятиме підтриманню авторитету держави в суспільстві, виховання суспільної думки в дусі законності, правопорядку та недопущення на майбутнє повторення протиправної поведінки певного кола осіб.

На підставі викладеного, суд вважає, що у зв`язку з виявленням під час судового розгляду порушень законодавства, які містить ознаки кримінальних правопорушень передбачених ст. 358 КК України, ст. 366 КК України, слід постановити окрему ухвалу, яку направити до начальника Відділення поліції №1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області та начальнику Городищенського відділу Смілянської окружної прокуратури для прийняття процесуального рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі суд вважає, за необхідне встановити строк для надання відповіді про прийняте рішення за фактами, викладеними в окремій ухвалі суду протягом тридцяти днів з дня набрання окремої ухвали законної сили.

На підставі викладеного, керуючись ст. 262 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У зв`язку з виявленими під час вирішення спору за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Городищенської міської ради, ОСОБА_3 про визнання одностороннього правочину недійсним, порушеннями діючого законодавства України, які мають ознаки кримінальних правопорушень, постановити окрему ухвалу.

Направити окрему ухвалу Відділенню поліції №1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області для прийняття процесуального рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

Окрему ухвалу також направити начальнику Городищенського відділу Смілянської окружної прокуратури для відповідного реагування.

Про розгляд окремої ухвали повідомити Городищенський районний суд Черкаської області протягом місяця з дня отримання копії даної ухвали.

Окрема ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду.

Суддя В. О. Черненко