Справа № 369/270/21
Провадження №2/369/419/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.03.2023 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Янченка А.В.,

при секретарі судового засідання Безкоровайній М.Л,

за участю:

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача 1, 2 Ліліцького Р.В.,

представника відповідача 1, 2, 3, представника третьої особи Соболь Ю.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника відповідача 1, 2, 3, представника третьої особи Соболь Ю.П. про залишення позовної заяви без розгляду, клопотання представника відповідача 1, 2 ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без розгляду, призначення судової почеркознавчої експертизи та долучення доказів у цивільній справі № 369/270/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: ОСОБА_7 , про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, про визнання договору недійсним, про витребування майна з чужого незаконного володіння, про скасування запису про державну реєстрацію права власності, про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області знаходиться цивільна справа 369/270/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: ОСОБА_7 , про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, про визнання договору недійсним, про витребування майна з чужого незаконного володіння, про скасування запису про державну реєстрацію права власності, про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта.

04.02.2021 року Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

22.02.2023 року від представника відповідача 1, 2 ОСОБА_2 через канцелярію суду надійшло клопотання про призначення судової експертизи.

Клопотання обґрунтоване тим, що в провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області знаходиться цивільна справа 369/270/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: ОСОБА_7 , про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, про визнання договору недійсним, про витребування майна з чужого незаконного володіння, про скасування запису про державну реєстрацію права власності, про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта.

Представник відповідачів 1, 2 ОСОБА_2 вказував, що на його думку, з матеріалів цивільної справи № 369/270/21 вбачається, що позовна заява подана до суду, підписана не уповноваженою особою, так як здійснивши аналіз документів наявних в матеріалах справи вбачається, що підписи на позовних заявах ймовірно належать не ОСОБА_3 , оскільки суттєво відрізняються від підписів ОСОБА_3 , які були посвідчені нотаріально.

Вказував, що підписання позовної заяви не власноручним підписом не є підтвердженням волі позивача на настання відповідних правових наслідків за позовом станом саме на час ініціювання його судового розгляду, що унеможливлю його подальше підтвердження під час судового розгляду справи іншими доказами.

22.02.2023 року представником відповідача 1, 2, 3, третьої особи ОСОБА_8 через канцелярію суду зареєстровано клопотання про залишення позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: ОСОБА_7 , про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, про визнання договору недійсним, про витребування майна з чужого незаконного володіння, про скасування запису про державну реєстрацію права власності, про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта без розгляду.

Клопотання обґрунтоване тим, що згідно висновку експерта від 17.02.2023 року № 10084 вбачається, що підписи на позовних заявах ОСОБА_3 поданих до суду виконанні не позивачкою.

Таким чином, на думку представника відповідача 1, 2, 3, третьої особи ОСОБА_8 вбачається недотримання ОСОБА_3 процесуальних вимог, а саме порушено статтю 175 ЦПК України, якою передбачено обов`язкові вимоги до змісту та оформлення позовної заяви, зокрема позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

ОСОБА_8 також вказувала, що у разі недотримання цих вимог, процесуальний закон не передбачає можливості залишення позовної заяви без руху, задля підтвердження волевиявлення позивача, а в залежності від стадії процесу встановлює безумовні наслідки, зокрема, залишає позовну заяву без розгляду після відкриття провадження у справі, на підставі пункту 8 частини 1 статті 257 ЦПК України.

22.02.2023 року від представника відповідача 1, 2 ОСОБА_2 через канцелярію суду надійшло клопотання про залишення позову без розгляду.

Клопотання обґрунтоване тим, що згідно висновку експерта від 17.02.2023 року № 10084 вбачається, що підписи на позовних заявах ОСОБА_3 поданих до суду виконанні не позивачкою.

Таким чином, на думку представника відповідача 1, 2 Ліліцького Р.В. вбачається недотримання ОСОБА_3 процесуальних вимог, а саме порушено статтю 175 ЦПК України, якою передбачено обов`язкові вимоги до змісту та оформлення позовної заяви, зокрема позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

ОСОБА_2 також вказувала, що у разі недотримання цих вимог, процесуальний закон не передбачає можливості залишення позовної заяви без руху, задля підтвердження волевиявлення позивача, а в залежності від стадії процесу встановлює безумовні наслідки, зокрема, залишає позовну заяву без розгляду після відкриття провадження у справі, на підставі пункту 8 частини 1 статті 257 ЦПК України.

22.02.2023 року від представника відповідача 1, 2 Ліліцького Р.В. через канцелярію суду надійшло клопотання про долучення доказів, згідно якого просив суд долучити до матеріалів справи: копію висновку експерта від 17.02.2023 року № 10084 за результатами проведення почеркознавчої експертизи, позовну заяву про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, про визнання договору недійсним, про витребування майна з чужого незаконного володіння, про скасування запису про державну реєстрацію права власності, про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, складеної від імені ОСОБА_3 до Києво-Святошинського районного суду Київської області від 11.01.2021 року, позовну заяву про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, про визнання договору недійсним, про витребування майна з чужого незаконного володіння, про скасування запису про державну реєстрацію права власності, про скасування декларації про готовність до експлуатації об`єкта, складеної від імені ОСОБА_3 до Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12.01.2021 року.

Представник позивача Лисенко С.М. в судовому засіданні щодо клопотань представника відповідача 1, 2 Ліліцького Р.В. про призначення судової експертизи, залишення позовної заяви без розгляду, клопотання про долучення доказів та клопотання представника відповідача 1, 2, 3, третьої особи ОСОБА_8 про залишення позовної заяви без розгляду заперечував у повному обсязі, просив суд у їх задоволенні відмовити.

Представник відповідача 1, 2 Ліліцький Р.В. в судовому засіданні поданні ним клопотання про призначення судової експертизи, залишення позовної заяви без розгляду, долучення доказів та клопотання представника відповідача 1, 2, 3, третьої особи ОСОБА_8 про залишення позовної заяви без розгляду підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити.

Представник відповідачів 1, 2, 3, третьої особи Соболь Ю.П. в судовому засіданні подане нею клопотання про залишення позовної заяви без розгляду та клопотання представника відповідача 1, 2 Ліліцького Р.В. про призначення судової експертизи, залишення позовної заяви без розгляду, про долучення доказів підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити.

Суд заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Щодо клопотання представника відповідача 1, 2, 3, представника третьої особи Соболь Ю.П. та клопотання представника відповідача 1, 2 Ліліцького Р.В. про залишення позовної заяви без розгляду.

Судом встановлено, що представники у поданих клопотання про залишення позовної заяви без розгляду посилаються на пункт 8 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Відповідно до вказаної норми, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Таким чином, представники відповідачів та третьої особи подаючи та обґрунтовуючи вказане клопотання суперечать самі собі, так як посилаються на норму, яка передбачає спершу залишення позовної заяви без руху та внаслідок не виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, тягне за собою залишення позовної заяви без розгляду.

Позовна заява ОСОБА_3 у рамках цивільної справи № 369/270/21 подана до суду (зареєстрована в суді) 12.01.2021 року. На поданій заяві вбачається підпис позивача.

27.01.2023 року у зв`язку з клопотаннями представників відповідачів та третьої особи, судом за участі сторін повторно зафіксовано волевиявлення позивача щодо поданого в рамках цивільної справи № 369/270/21 позову.

Під правочином розуміється будь-яка дія, при якій людська воля спрямована на досягнення правового результату і цей результат настає внаслідок того, що правопорядок визнає таку волю як підставу для настання відповідного правового наслідку.

Волевиявлення як віддзеркалення волі особи, що здійснює правочин, може бути виражене в будь-якій формі (усній, письмовій, за допомогою конклюдентних дій).

Тому, у суду відсутні законні підстави залишати позовну заяву ОСОБА_3 без руху.

Зокрема, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено право людини на доступ до правосуддя, а ст. 13 Конвенції - ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою.

Крім того, при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додатково суд зазначає, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, відображеною у рішеннях від 04.12.1995 року у справі «Беллет проти Франції» та 13.01.2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії», реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, позаяк доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Зважаючи на викладене суд позбавлений можливості дійти висновку про обґрунтованість клопотання представників відповідачів та третьої особи про залишення позовної заяви ОСОБА_3 без розгляду.

Суд приходить до висновку, що залишення позовної заяви ОСОБА_3 без розгляду, враховуючи, що розгляд справи триває більше двох років та той факт, що клопотання представники відповідачів та третьої особи заявили таке клопотання через два роки після розгляду справи, буде позбавленням ОСОБА_3 права на суд та зі сторони суду це буде проявом надмірного формалізму.

Наданим сторонами доказам суд і так надасть оцінку в нарадчій кімнаті.

Щодо клопотання представника відповідача 1, 2 Ліліцького Р.В. про призначення судової експертизи.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 29.09.2021 року у справі № 569/4688/15-ц: «Відповідно до пункту першого частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. Відповідно до частини першої статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні (стаття 110 ЦПК України). Відповідно до статті 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам). Первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з чим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи».

У повторному клопотанні про призначення судової експертизи перед експертами ставляться питання щодо підпису позивача на поданій нею позовній питання, проте волевиявлення позивача щодо пред`явлення конкретного позову було перевірено судом у судовому засіданні та встановлено, що ОСОБА_3 підтримує поданий нею позов у повному обсязі. Дане судове засідання відбувалося за участі: позивача ОСОБА_3 , представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідачів 1,2,3 та третьої особи ОСОБА_8 .

Крім того, протокольною ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27.01.2023 року, відмовлено представнику відповідачів 1, 2, 3, третьої особи ОСОБА_8 в задоволенні клопотання про призначення у цивільній справі № 369/270/21 судової експертизи у зв`язку з тим фактом, що у судовому засіданні 27.01.2023 року позивач ОСОБА_3 особисто підтвердила своє волевиявлення щодо звернення до Києво-Святошинського районного суду Київської області із позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: ОСОБА_7 , про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, про визнання договору недійсним, про витребування майна з чужого незаконного володіння, про скасування запису про державну реєстрацію права власності, про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта.

Щодо клопотання представника відповідача 1, 2 ОСОБА_2 про долучення доказів.

Відповідно до ч. 5 ст 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ч. ч. 3, 5 ст. 83 ЦПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Враховуючи, що заявлений представником відповідача 1, 2 ОСОБА_2 доказ не був поданий до суду разом із відзивом з поважних причин, причини неподання ним вказаного доказу суд вважає поважними, таким чином суд приходить до висновку про задоволення заявленого клопотання.

Поданим доказам буде надана оцінка в нарадчій кімнаті суду при ухваленні рішення.

Щодо закриття підготовчого провадження у справі.

Відповідно до ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, уточнення позовних вимог та складу учасників судового процесу, з`ясування заперечень проти позовних вимог, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, вирішення відводів, визначення порядку розгляду справи, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

У підготовчому судовому засіданні додаткових клопотань про витребування доказів, в порядку встановленому чинним ЦПК України, заявлено не було, сторони не подали суду відповідні заяви.

В порядку підготовчого провадження судом були вивчені матеріали справи, з`ясовані всі фактичні обставини справи, які підлягають з`ясуванню під час судового розгляду, з`ясовано обсяг доказів, якими сторони будуть доводити обґрунтованість заявлених вимог та поданих заперечень та порядок їх дослідження.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає підготовче провадження у справі закінченим, а тому приходить до висновку про необхідність призначення справи до розгляду у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

Справа підлягає розгляду суддею одноособово.

Керуючись ст. ст. 42, 43, 44, 143, 144, 148, 189, 197, 198, 200, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача 1, 2, 3, представника третьої особи Соболь Ю.П. та клопотання представника відповідача 1, 2 Ліліцького Р.В. про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

У задоволенні клопотання представника відповідача 1, 2 Ліліцького Р.В. про призначення судової почеркознавчої експертизи відмовити.

Клопотання представника відповідача 1, 2 Ліліцького Р.В. про долучення доказів задовольнити.

Прийняти подані представником відповідача 1, 2 Ліліцьким Р.В. докази, а саме: копію висновку експерта від 17.02.2023 року № 10084 за результатами проведення почеркознавчої експертизи, позовну заяву про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, про визнання договору недійсним, про витребування майна з чужого незаконного володіння, про скасування запису про державну реєстрацію права власності, про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, складеної від імені ОСОБА_3 до Києво-Святошинського районного суду Київської області від 11.01.2021 року, позовну заяву про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, про визнання договору недійсним, про витребування майна з чужого незаконного володіння, про скасування запису про державну реєстрацію права власності, про скасування декларації про готовність до експлуатації об`єкта, складеної від імені ОСОБА_3 до Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12.01.2021 року.

Закрити підготовче провадження у цивільній справі № 369/270/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: ОСОБА_7 , про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, про визнання договору недійсним, про витребування майна з чужого незаконного володіння, про скасування запису про державну реєстрацію права власності, про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта.

Призначити справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 25 квітня 2023 року на 14 год. 00 хв.

Справу розглядати суддею одноособово.

Встановити загальний порядок дослідження доказів у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 10.03.2023 року.

Суддя А.В. Янченко