Справа № 691/1262/20
Провадження № 2/691/36/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2023 року Городищенський районний суд Черкаської області

в складі:

судді Черненка В.О.

за участю секретаря судових засідань Шаповал Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Городище цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Городищенської міської ради, ОСОБА_3 про визнання одностороннього правочину недійсним,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Городищенської міської ради, ОСОБА_3 про визнання одностороннього правочину недійсним.

В обґрунтування заявленого позову позивач зазначає, що, він є рідним сином померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 . Відповідач ОСОБА_2 та третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача - ОСОБА_3 також являються померлому ОСОБА_4 рідними синами, а йому - рідними братами.

За життя їх батько, 26.04.2012 року, склав заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Цвітківської селищної ради Городищенського району Черкаської області, зареєстрований в реєстрі за № 31. За даним одностороннім правочином, на випадок своєї смерті житловий будинок з присадибною земельною ділянкою в смт. Цвіткове Городищенського району Черкаської області та все своє майно де б воно не було і з чого б не складалося заповів йому, ОСОБА_1 . Всім їм (синам) було відомо про дане заповідальне розпорядження, а тому відповідно він повністю забезпечував батькові постійний догляд, так як останній за своїм станом здоров`я його потребував.

ІНФОРМАЦІЯ_1 їх батько помер, внаслідок чого відкрилася спадщина на його майно.

Він, як спадкоємець за заповітом після померлого батька, звернувся до Городищенської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини де йому було повідомлено, що батько склав заяву про скасування заповіту. За змістом даної заяви, батько звернувся з нею 23.05.2017 року, проте секретарем виконавчого комітету Цвітківської селищної ради Городищенського району Черкаської області зареєстровано її в реєстрі за № 19 - 05.05. 2017 року, тобто за вісімнадцять днів до її подачі. Також реалізував своє право потенційного спадкоємця на прийняття спадщини і відповідач ОСОБА_2 . Третя особа - ОСОБА_3 заяву про прийняття спадщини після померлого батька, до нотаріальної контори не подавав. Також не він являється особою, яка фактично прийняла спадщину.

З 2014 року батько хворів та потребував постійного догляду, яким позивач його повністю забезпечував. Зважаючи на ці обставини та розбіжність у датах оскаржуваного правочину, у нього виникли підстави вважати, що під час його складення, батько не міг розуміти значення своїх дій, виражати справжнього волевиявлення, і взагалі самого факту його здійснення. В силу даних обставин, він звернувся до судово-психіатричного експерта Ктітарєва О.М. на предмет проведення експертного дослідження медичної документації покійного батька. За даними проведеного дослідження, батько з 2014 року мав судинне слабоумство. Особи із слабоумством не здатні усвідомлювати свої дії, керувати ними, прогнозувати їх наслідки. Тобто, якщо батько і вчинив даний правочин, в чому позивач особисто сумнівається, він не може мати юридичних наслідків. Після отримання даного висновку, він навіть звернувся із заявою до правоохоронних органів про вчинення його братом ОСОБА_2 шахрайських дій, за якою триває досудове розслідування. Враховуючи викладене, просив визнати недійсною заяву від 23.05.2017 року про скасування заповіту, посвідчену секретарем виконавчого комітету Цвітківської селищної ради Городищенського району Черкаської області та зареєстровану в реєстрі 05.05.2017 року за №19, складену ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В подальшому, позивач, звернувся до суду з заявою про уточнення позовних вимог, оскільки на виконання судового рішення про витребування доказів, органом місцевого самоврядування у розпорядження суду наданий оригінал оскаржуваної заяви, яка має іншу форму та дату складання, ніж копія тієї, яку, на його вимогу, видала Цвітківська селищна рада Городищенського району Черкаської області яка ним була долучена до позовної заяви, проте зареєстрована під тим же номером. Дві заяви різної форми, які складені в різний час, проте нібито посвідчені в приміщенні органу місцевого самоврядування в один день (05.05.2017 року) під одним реєстровим номером і цього ж дня внесені до Спадкового реєстру, викликали у позивача сумнів щодо законності вчинення такої нотаріальної дії. Враховуючи дані обставини просив, визнати недійсними заяви від 23.05.2017 року та 22.04.2017 року про скасування заповіту, посвідчені секретарем виконавчого комітету Цвітківської селищної ради Городищенського району Черкаської області та зареєстровані в реєстрі 05.05.2017 року за № 19, складені ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судовому засіданні, позивач та його представник уточнені позовні вимоги підтримали в повному обсязі.

Відповідач та його представник позовні вимоги не визнали та просили відмовити у їх задоволенні повністю, посилаючись на заперечення викладені у поданому відзиві на позовну заяву, де зазначено, що дійсно ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Цвіткове Городищенського району Черкаської області помер ОСОБА_4 який був його рідним батьком.

ОСОБА_4 проживав у АДРЕСА_1 . До дня його смерті він здійснював догляд за ним, та після його смерті, за власні кошти здійснив поховання батька. Він та його брати - ОСОБА_1 та ОСОБА_3 є спадкоємцем першої черги, після смерті свого батька ОСОБА_4

16.01. 2018 року він, як спадкоємець першої черги, подав заяву про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_4 . Разом з тим, за життя його батько - ОСОБА_4 , склав заповіт на його брата - ОСОБА_1 , який в подальшому скасував, подавши відповідну заяву про скасування заповіту.

Позивач стверджує, що їх батько ОСОБА_4 під час написання заяви про скасування заповіту не міг усвідомлювати свої дії і керувати ним, не відповідає дійсності. Оскільки до останнього дня свого життя батько був у свідомості, при здоровому розумі та усвідомлював свої дії, що додатково може бути підтверджено показами свідків: ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Крім того в матеріалах позовної заяви відсутні будь-які докази того, що ОСОБА_4 перебував на обліку в лікаря психіатра з приводу психіатричного захворювання. Висновок лікаря, судово-психіатричного експерта Ктітарєва О.М., на який посилається позивач, не дає чіткого висновку про те, що в момент написання заяви про скасування заповіту їх батько - ОСОБА_4 не міг усвідомлювати свої дії і керувати ними. Враховуючи викладене, а також те, що ОСОБА_4 був повністю дієздатною особою, а тому у задоволенні позову ОСОБА_1 просили відмовити.

При наданні пояснень в судовому засіданні, відповідач пояснив, що скасування заповіту на позивача це було рішення померлого батька ОСОБА_4 . Останній власноруч написав заяву, а він, в зв`язку з тим, що батько самостійно не міг рухатися, відніс її з паспортом батька до селищної ради, де секретар її зареєструвала та засвідчила.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Городищенської міської ради, у судове засідання не з`явився, проте в матеріалах справи є лист № 256/02/18 від 17.02.2021 року за підписом міського голови В.П. Мирошника (вхідний ЕП-449/21-Вх від 17.02.2021 року), в якому просили розгляд справи провести без їх участі, проти позовних вимог позивача не заперечують, самостійних вимог не заявляють.

Третя особа ОСОБА_3 , згідно первісно поданої заяви (вхідний № 178/21 від 19.01.2021 року) у судове засідання не з`являвся, проте просив справу слухати у його відсутність, із заявленими позовними вимогами погоджувався та підтримував їх.

Будучи допитаним в судовому засіданні 14.02.2022 року, третя особа ОСОБА_3 пояснив, що він не заперечує проти задоволення уточнених позовних вимог та вважає їх такими що підлягають до задоволення. При житті батьки говорили, що їх будинок після смерті має дістатись позивачу, оскільки вони багато в житті допомагали старшому сину ОСОБА_7 та йому - ОСОБА_8 , а позивачу - ОСОБА_9 нічого не встигли построїти та допомогти. Позивач багато вклав власних коштів у благоустрій батьківського будинку. Коли 2012 році батько склав заповіт на позивача, то відповідач сказав батьку, що він після цього його батьком не вважає. Він був присутнім як батько писав заяву про скасування заповіту. Того дня була неділя, брат ОСОБА_9 поїхав у м. Київ, де працював на виробництві, він прийшов до батька додому, там був брат ОСОБА_7 , який повідомив, що батько пише заяву про скасування заповіту, оскільки батько на той час розмовляв дуже погано. Коли він підійшов до батька, то той був емоційно схвильований, писав заяву, а на очах були сльози. Що відбулося в будинку батька на передодні, цього не знає. Припустив, що перед від`їздом брата ОСОБА_9 у м. Київ батько на нього за щось образився, оскільки ОСОБА_9 був до нього вимоглівишим аніж вони з братом ОСОБА_7 . А брат ОСОБА_7 , в свою чергу міг пригрозити батьку, що перестане його доглядати як той не скасує заповіт.

В подальшому третя особа ОСОБА_3 відповідно до поданої раніше заяви (вхідний № 178/21 від 19.01.2021 року) у судові засідання не з`являвся.

Суд, вислухавши позивача, відповідача та їх представників, третю особу ОСОБА_3 , свідків, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які надані сторонами та були досліджені в судовому засіданні, вважає наступне.

Як встановлено в судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 , виданого 14.11.2017 року виконавчим комітетом Цвітківської селищної ради Городищенського району Черкаської області, актовий запис №21

ОСОБА_4 є рідним батьком позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 та третьої особи ОСОБА_3 , що підтверджується відповідними правовстановлюючими документами, доданими до матеріалів справи.

За життя, 26.04.2012 року, ОСОБА_4 склав заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Цвітківської селищної ради Городищенського району Черкаської області, зареєстрований в реєстрі за № 31. За даним одностороннім правочином, на випадок своєї смерті житловий будинок з присадибною земельною ділянкою в смт. Цвіткове Городищенського району Черкаської області та все своє майно де б воно не було і з чого б не складалося заповів позивачу ОСОБА_1 .

Позивач, як спадкоємець за заповітом після померлого батька, звернувся до Городищенської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини де йому було повідомлено, що батько склав заяву про скасування заповіту. За змістом даної заяви, батько звернувся з нею 23.05.2017 року, проте секретарем виконавчого комітету Цвітківської селищної ради Городищенського району Черкаської області зареєстровано її в реєстрі за № 19 - 05.05. 2017 року, тобто за вісімнадцять днів до її подачі. Також реалізував своє право потенційного спадкоємця на прийняття спадщини і відповідач ОСОБА_2 . Третя особа - ОСОБА_3 заяву про прийняття спадщини після померлого батька, до нотаріальної контори не подавав. Також він не являється особою, яка фактично прийняла спадщину

Відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання правочину недійсним.

Згідно із ст. 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1248 ЦК України нотаріус посвідчує заповіт, який написаний заповідачем власноручно або за допомогою загальноприйнятих технічних засобів. Нотаріус може на прохання особи записати заповіт з її слів власноручно або за допомогою загальноприйнятих технічних засобів.

Відповідно до вимог ст. 1254 ЦК України, заповідач має право у будь-який час скасувати заповіт. Заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить. Кожний новий заповіт скасовує попередній і не відновлює заповіту, який заповідач склав перед ним.

Статтею 203 ЦК України встановлені загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, в тому числі особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності та волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Відповідно до ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою ст. 203 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 225 ЦК України, правочин, який дієздатна фізична особа вчинила у момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та не могла керувати ними, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особи, а в разі її смерті - за позовом інших осіб, чиї цивільні права або інтереси порушені.

Відповідно до ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним та відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Згідно витягу із медичної картки № 4043 ОСОБА_4 , 1936 року народження знаходився на стацлікуванні в тер. відд. РТМО з 3.10.16 р. по 11.10.16 р. з діагнозом хвороба Паркінсона, акінетико-ригідна форма. Ступінь тяжкості П, переважно правобічний гемітип/по ОСОБА_10 та Яру, з помірно вираженим порушення функції кінцівок та ходи (Шкала денної активності 80%).

З виписки із історії хвороби ОСОБА_4 , 1936 року народження, адреса АДРЕСА_1 знаходився на стаціонарному лікуванні в хірургічному відділенні Городищенського РТМО з 26.05.2017 по 03.06.2017, клінічний діагноз основний, аденома передміхурової залози 111 ст. Гостра затримка сечі, макрогематургія, гострий висхідний пієлонефрит., конкременти сечового міхура, супутній ІХС, і/с кардіосклероз, гіпертонічна хвороба 11 ст 11 ризик 3 , гіпертензивне серце, хвороба паркінсона.

Відповідно до огляду ОСОБА_4 , 1936 року народження 03.08.2016 року 08-00 годині керівником обласного центру екстра пірамідних захворювань ОСОБА_11 встановлено діагноз хвороба Паркінсона, акінетико-ригідна форма. Ступінь тяжкості П, переважно правобічний гемі тип/по ОСОБА_10 та Яру, з помірно вираженим порушення функції кінцівок та ходи.

Судово-психіатричним експертом Ктітарєвим О.М., на запит ОСОБА_1 від 04.07.2018 року було проведено експертне дослідження медичної документації ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . За даними проведеного дослідження, встановлено, що ОСОБА_4 принаймі з 2014 року мав судинне слабоумство. Особи із слабоумством не здатні усвідомлювати свої дії, керувати ними, прогнозувати їх наслідки. Особи із слабоумством можуть зберігати навички «автоматизованого» письма без розуміння сенсу написаного.

Відповідно до п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 року № 9 «Про судову практику з розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», правила ст. 225 ЦК України поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала в такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо). Для визначення наявності такого стану на момент укладення правочину суд відповідно до ст. 103 ЦПК України зобов`язаний призначити судово-психіатричну експертизу за клопотанням хоча б однієї із сторін. Висновок такої експертизи має стосуватися стану особи саме на момент вчинення правочину.

Позивач, надавши з позовною заявою виписки із історії хвороби померлого ОСОБА_4 та експертне дослідження медичної документації ОСОБА_4 , з клопотанням про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи до суду не звертався. Сторона відповідача, також, таких клопотань не заявляла. У відповіді на відзив, позивач зазначив, про що також заявляв і у судовому засіданні, про те, що при нотаріальному посвідченні заяви батька про скасування заповіту, секретар Цвітківської селищної ради Городищенського району Черкаської області діяла всупереч діючого законодавства, оскільки батько за станом здоров`я дістатись до селищної ради не міг, а в заяві не було зазначено, що вона посвідчена за місцем проживання особи, в зв`язку з чим у нього виникли сумніви відносно того, що батько, взагалі, підписував таку заяву у присутності секретаря селищної ради, а тому клопотав про проведення судової почеркознавчої експертизи. В подальшому, після встановлення факту наявності заяви спадкодавця ОСОБА_4 в двох редакціях (рукописна і виготовлена на бланку машинописним способом) від різних дат, зареєстрованих під одним номером в реєстрі, сторона позивача відмовилася від проведення судової почеркознавчої експертизи та шляхом подання заяви про уточнення позовних вимог, просила визнати недійсними заяви від 23.05.2017 року та 22.04.2017 року про скасування заповіту, посвідчені секретарем виконавчого комітету Цвітківської селищної ради Городищенського району Черкаської області та зареєстровані в реєстрі 05.05.2017 року за №19, складені ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовуючи їх тим, що вони були посвідчені всупереч вимог ЗУ «Про нотаріат» та Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 3306/5 від 11.11.2011 року.

Відповідно до ч. 1 ст.1254 ЦК України, заповідач має право у будь-який час скасувати заповіт. Частиною 6 зазначеної статті визначено, що скасування заповіту, внесення до нього змін провадяться заповідачем особисто.

Частиною 7 ст.1254 ЦК України передбачено, що скасування, заповіту, внесення до нього змін провадяться у порядку, встановленому цим Кодексом для посвідчення заповіту і підлягають державній реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 1251 ЦК України, якщо у населеному пункті немає нотаріуса, заповіт, крім секретного, може бути посвідчений уповноваженою на це посадовою особою відповідного органу місцевого самоврядування.

Відповідно до підпункту 1.1 пункту 1 розділу III Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 3306/5 від 11.11.2011 року, посадові особи органів місцевого самоврядування, які вчиняють нотаріальну дії, посвідчують заповіти.

Згідно з підпунктом 1.9. розділу III зазначеного Порядку у випадку одержання посадовою особою органу місцевого самоврядування заяви про скасування заповіту, так само як і одержання нового заповіту, який відміняє чи змінює раніше посвідчений заповіт, посадова особа органу місцевого самоврядування робить про це відмітку в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій, в алфавітній книзі обліку заповітів і відповідний напис на примірнику заповіту, який зберігається у справах органу місцевого самоврядування.

Якщо заповідач подасть примірник заповіту, який знаходиться у нього, то відповідний напис про скасування заповіту робиться і на цьому примірнику, після чого він разом із заявою (якщо заповіт скасовано заявою) приєднується до примірника, який зберігається у справах органу місцевого самоврядування. Справжність підпису на заяві про скасування чи зміну заповіту повинна бути нотаріально засвідченою.

Підпунктом 1.10. розділу III Порядку визначено, що відомості про посвідчення посадовими особами органів місцевого самоврядування заповітів та інформація про їх скасування, зміну або видачу дубліката підлягають обов`язковому внесенню до Спадкового реєстру у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 № 491 «Про затвердження Порядку державної реєстрації заповітів і спадкових договорів у Спадковому реєстрі».

Позивачем при подачі до суду було додано копію заяви про скасування заповіту складеної від імені ОСОБА_4 23.05.2017 року, яка секретарем виконавчого комітету Цвітківської селищної ради Городищенського району Черкаської області Сокуренко Т.М. зареєстрована в реєстрі 05.05.2017 року за № 19.

Ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області від 08.04.2021 року, було витребувано у Городищенської міської ради Черкаської області оригінал заяви про скасування заповіту, зареєстрованої секретарем виконавчого комітету Цвітківської селищної ради Городищенського району Черкаської області в реєстрі 05.05.2017 року за № 19, складеної 23.05.2017 року ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Цвітківським старостинським округом Городищенської міської ради, на вимогу ухвали суду, листом № 21 від 13.04.2021 року було надано оригінал заяви, складеної ОСОБА_4 22.04.2017 року (маються виправлення в році її складення та без застережень про їх наявність), зареєстрованої в реєстрі 05.05.2017 року, яка виконана рукописно і відрізняється від поданої позивачем разом з позовною заявою копії, яка є друкована та датована 23.05.2017 року.

Як встановлено у судовому засіданні обидві заяви зареєстровані в реєстрі під одним номером № 19 - 05.05.2017 року секретарем виконавчого комітету Цвітківської селищної ради Городищенського району Черкаської області Сокуренко Т.М.

Будучи допитаною у судовому засіданні в якості свідка, ОСОБА_12 пояснила, що заяву про скасування заповіту в селищну раду приніс відповідач ОСОБА_2 та пояснив, що вона була написана ОСОБА_4 власноруч в довільній формі і вона, керуючись Порядком вчинення нотаріальних дій, зареєструвала її в реєстрі. При цьому, самого спадкодавця, тобто ОСОБА_4 , вона не бачила, за місцем його проживання не ходила та з ним не спілкувалася. Дійсна заява рукописна, друкованої вона не завіряла, хоча підпис на ній схожий на її особистий підпис. Заяв про те, що на час вчинення нотаріальних дій із заявами ОСОБА_4 , окрім неї, в селищній раді були ще інші уповноважені особи на вчинення нотаріальних дій, не робила. Що за виправлення в рукописній заяві пояснити не змогла.

Вказані пояснення свідка ОСОБА_12 щодо обставин вчинення нотаріальних дій повністю узгоджуються з поясненнями відповідача, наданими в судовому засіданні та разом вони спростовують пояснення свідка ОСОБА_5 щодо того, що «… була дівчина з сільради і дід писав якісь бумаги…».

Щодо пояснень інших свідків, то вони не несуть ніякої інформації про вчинення нотаріальних дій, пов`язаних з посвідченням заяв спадкодавця про скасування заповіту.

Згідно п.2.1 розділу ІІ «Загальні правила вчинення нотаріальних дій» Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, нотаріальні дії вчиняються в приміщенні органу місцевого самоврядування. В окремих випадках, коли фізична особа не може з`явитися в зазначене приміщення, а також коли того вимагають особливості вчинюваної нотаріальної дії, нотаріальні дії можуть бути вчинені поза вказаним приміщенням.

Якщо нотаріальна дія вчиняється поза приміщенням органу місцевого самоврядування, то в посвідчувальному написі на документі і в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій записується місце вчинення нотаріальної дії із зазначенням адреси, а також причини, з якої нотаріальна дія вчиняється поза приміщенням органу місцевого самоврядування.

Відповідно до п.2.3 цього розділу, при вчиненні нотаріальної дії посадові особи органів місцевого самоврядування встановлюють особу, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, у порядку, визначеному ст.43 ЗУ «Про нотаріат». У разі, якщо за фізичну особу, яка внаслідок фізичної вади, хвороби не може власноручно підписати заповіт чи заяву, підписується інша фізична особа, посадова особа органу місцевого самоврядування встановлює особу громадянина, що бере участь у нотаріальній дії, і особу громадянина, який підписався за нього. Копія документа, за яким встановлюється особа, долучається до примірника документа, який залишається у справах органу місцевого самоврядування.

Згідно ч.1, 3 ст.43 ЗУ «Про нотаріат», не допускається вчинення нотаріальної дії у разі відсутності осіб - її учасників або їх уповноважених представників. Встановлення особи здійснюється за паспортом громадянина України або за іншими документами, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо особи громадянина, який звернувся за вчиненням нотаріальної дії.

Відповідно до п.2.4. та 2.5. зазначеного вище Порядку в редакції, що діяла на час реєстрації заяви померлого спадкодавця ОСОБА_4 про скасування заповіту, секретар виконавчого комітету Цвітківської селищної ради Городищенського району Черкаської області Сокуренко Т.М. мала б перевірити справжність підпису спадкодавця та визначити обсяг його цивільної дієздатності у порядку, встановленому ст.44 ЗУ «Про нотаріат», згідно ч.1, 2, 3 якої, під час посвідчення правочинів визначається обсяг цивільної дієздатності фізичних осіб, які беруть у них участь. Визначення обсягу цивільної дієздатності фізичної особи здійснюється за паспортом громадянина України або іншими документами, передбаченими ст.43 цього Закону, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо обсягу цивільної дієздатності фізичної особи, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії. У разі потреби нотаріусу надається довідка про те, що особа не страждає на психічний розлад, який може вплинути на її здатність усвідомлювати свої дії та (або) керувати ними. У разі наявності сумнівів щодо обсягу цивільної дієздатності фізичної особи, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, нотаріус зобов`язаний звернутися до органу опіки та піклування за місцем проживання відповідної фізичної особи для встановлення факту відсутності опіки або піклування над такою фізичною особою.

Згідно п.2.9. та 2.10. (в редакції на час реєстрації заяви) зазначеного Порядку, вимоги до документів, що подаються для вчинення нотаріальної дії, визначені ст.47 ЗУ «Про нотаріат». Тексти нотаріально посвідчуваних документів повинні бути написані зрозуміло і чітко, дати, що стосуються змісту свідоцтв, заповітів, заяв, повинні бути позначені хоча б один раз словами. Прізвища, імена та по батькові фізичних осіб, їх місця проживання та реєстраційні номери облікових карток платників податків за даними Державного реєстру фізичних осіб - платників податків повинні бути написані повністю, а у випадках, передбачених законами, - із зазначенням дати їх народження. Дописки та виправлення в тексті нотаріально оформлюваного документа не допускаються.

Відповідно до ч.2, ч.3 ст.47 ЗУ «Про нотаріат», тексти нотаріально посвідчуваних правочинів, заяв, засвідчуваних копій (фотокопій) документів і витягів з них, тексти перекладів та заяв повинні бути написані зрозуміло і чітко, дати, що стосуються змісту посвідчуваних правочинів, повинні бути позначені хоча б один раз словами. Прізвища, імена та по батькові фізичних осіб, їх місце проживання та ідентифікаційний номер за даними Державного реєстру фізичних осіб платників податків, повинні бути написані повністю. Для вчинення нотаріальних дій не приймаються документи, які не відповідають вимогам законодавства або містять відомості, що принижують честь, гідність та ділову репутацію фізичної особи або ділову репутацію юридичної особи, які мають підчистки або дописки, закреслені слова чи інші незастережні виправлення, документи, тексти яких неможливо прочитати внаслідок пошкодження, а також документи, написані олівцем.

Згідно п.2.12. зазначеного вище Порядку, усі нотаріальні дії, які вчиняються посадовою особою органу місцевого самоврядування, реєструються в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій органу місцевого самоврядування у порядку, передбаченому ст.52 ЗУ «Про нотаріат» та Правилами ведення нотаріального діловодства, затвердженими наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2010 № 3253/5, зареєстрованими у Міністерстві юстиції України 23.12.2010 за № 1318/18613.

Відповідно п.2.17. Порядку, у разі виявлення посадовою особою органу місцевого самоврядування, яка вчиняє нотаріальну дію, що нею допущено помилку при вчиненні нотаріальної дії або що вчинена нотаріальна дія не відповідає законодавству, посадова особа органу місцевого самоврядування зобов`язана повідомити про це осіб, стосовно яких вчинено нотаріальну дію, для вжиття заходів щодо скасування зазначеної нотаріальної дії відповідно до законодавства.

Згідно п.2.18. вищезазначеного Порядку, порядок та перелік підстав відмови посадовою особою органу місцевого самоврядування у вчиненні нотаріальної дії визначено ст.49 ЗУ «Про нотаріат», згідно якої, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо, зокрема, вчинення такої дії суперечить законодавству України, з проханням про вчинення нотаріальної дії звернулась особа, яка в установленому порядку визнана недієздатною, або уповноважений представник не має необхідних повноважень. Нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, не приймає для вчинення нотаріальних дій документи, якщо вони не відповідають вимогам, встановленим у ст.47 цього Закону, або містять відомості, передбачені ч.3 ст.47 цього Закону.

Враховуючи вимоги вищезазначених норм закону та підзаконних актів, беручи до уваги встановлені в судовому засіданні обставини, за яких були вчинені нотаріальні дії по посвідченню заяви померлого спадкодавця ОСОБА_4 про скасування заповіту, зокрема наявність двох заяв, виготовлених рукописним способом та машинописним текстом від різних дат та зареєстрованих в реєстрі нотаріальних дій за одним номером і за одною датою, наявність виправлень у рукописному тексті заяви без застережень їх наявності, відсутність в селищній раді оригіналу заяви виготовленої машинописним текстом, яка засвідчена та внесена до реєстру секретарем селищної ради раніше (05.05.2017 року), аніж була складена спадкодавцем (23.05.2017 року), вчинення даної нотаріальної дії без належного встановлення особи спадкодавця ОСОБА_4 та його вільного волевиявлення, без визначення обсягу його цивільної дієздатності, тобто, вчинення нотаріальної дії за заявою особи у відсутності цієї особи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають до повного задоволення.

При цьому, у зв`язку з виявленими під час вирішення цього спору порушеннями діючого законодавства України, які мають ознаки кримінальних правопорушень, суд вважає за необхідне задоволити клопотання сторони позивача та постановити окрему ухвалу.

Щодо судових витрат,то суд вважає до наступне.

Згідно зі ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволення позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, зокрема у разі часткового задоволення позову, - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Згідно ч. 8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Представник позивача, в порядку ч. 8 ст. 141 ЦПК України, до закінчення судових дебатів у справі, звернулась до суду з заявою про надання протягом п`яти днів після ухвалення рішення, доказів про понесені витрати позивача.

Оскільки, представник позивача зробила відповідну заяву, суд вважає, що вона підлягає до задоволення, тому при ухваленні цього рішення не вирішує питання розподілу судових витрат.

Керуючись Законом України «Про нотаріат», Порядком вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 3306/5 від 11.11.2011 року, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», ст.ст.16, 203, 215, 225, 1233, 1248 ЦК України, 4, 12, 76, 77, 78, 79, 80, 89, 133, 137, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Городищенської міської ради, ОСОБА_3 про визнання одностороннього правочину недійсним, задоволити.

Визнати недійсними заяви від 23.05.2017 року та 22.04.2017 року про скасування заповіту, посвідчені секретарем виконавчого комітету Цвітківської селищної ради Городищенського району Черкаської області та зареєстровані в реєстрі 05.05.2017 року за №19, складені ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення виготовлений 27.03.2023 року.

Суддя В. О. Черненко