справа № 810/2406/16
головуючий у суді І інстанції Сердинський В.С.
провадження № 22-ц/824/3517/2023
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

22 березня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Мостової Г.І.,

суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,

за участю секретаря судового засідання Сердюк К.О.,

розглянувши у відкритому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 16 листопада 2022 року про призначення експертизи

у справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, ОСОБА_1 , про визнання недійсним наказу та зобов`язання вчинити певні дії, -

в с т а н о в и в :

У серпні 2016 року ОСОБА_2 звернулась до Броварського міськрайонного суду Київської області із позовом, у якому просила суд:

визнати недійсним наказ Головного управління Держгеокадастру у Київській області від 16 березня 2015 року №10-3301/15-15-сг «Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою ОСОБА_1 щодо відведення земельної ділянки у власність»;

скасувати державну реєстрацію земельної ділянки та її кадастровий номер :01:059:0084 у Державному земельному кадастрі.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 16 листопада 2022 року призначено судову земельно-технічну експертизу.

На вирішення експертизи поставлено питання:

1.Чи накладаються межі земельної ділянки ОСОБА_1 , площею 0,0996 га, кадастровий номер :01:059:0084, для ведення особистого селянського господарства в межах Требухівської сільської ради за межами населеного пункту Броварського району Київської області на земельну ділянку ОСОБА_2 , площею 0,1500 га, дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності, розташованої на території Требухівської сільської ради Броварського району Київської області, із цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства, наданий наказом Головного управління Держгеокадастру у Київській області від 19 липня 2016 року, а на розробку технічної документації із землеустрою щодо складання державного акта на право власності на земельну ділянку площею 0,15 га наданий розпорядженням Броварської районної державної адміністрації Київської області № 482 від 16 березня 2010 року?

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що для з`ясування обставин, що мають істотне значення для справи і потребують спеціальних знань, необхідно призначити судову земельно-технічну експертизу.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 16 листопада 2022 року та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні клопотання про проведення земельно-технічної експертизи.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що відсутні жодні докази щодо розташування земельної ділянки позивача, оскільки межі її не визначені, у матеріалах справи відсутні будь-які докази, що земельна ділянка, яка належить відповідачу на праві приватної власності з кадастровим номером :01:059:0084, накладається чи межує із земельною ділянкою позивача. Із матеріалів справи не вбачається, що позивач розпочала процедуру оформлення земельної ділянки, а тому посилання на те, що ділянка вважається сформованою незалежно від присвоєння їй кадастрового номера, так як право користування на неї виникло до 2004 року є неправильним, оскільки відсутні будь-які документи на її ім`я позивача або на ім`я померлої матері, які б підтвердили, що вказана земельна ділянка знаходилась в її користуванні.

Предметом дослідження повинні бути обидві суміжні земельні ділянки, але у позивача земельна ділянка не сформована, не існує кадастрового номера та не перебуває у її власності, тому, на думку відповідача, ухвала суду першої інстанції про призначення експертизи підлягає скасуванню, оскільки відсутні підстави для проведення дослідження однієї земельної ділянки, яка взагалі не відноситься до позивача.

Від представника ОСОБА_2 - адвоката Тагієвої Т.В. до апеляційного суду надійшли письмові пояснення, у яких представник позивача просила залишити оскаржувану ухвалу суду першої інстанції без змін.

Від ОСОБА_1 надійшло клопотання про розгляд апеляційної скарги без його участі, у якому він підтримав вимоги апеляційної скарги.

Головне управління Держгеокадастру у Київській області, повідомлене належним чином про розгляд справи у суді апеляційної інстанції, не скористалося своїм процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу, заперечень щодо змісту та вимог апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції не направило.

Колегія апеляційного суду, вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, дійшла висновку про таке.

Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. До основних засад (принципів) цивільного судочинства відносяться, зокрема, змагальність сторін та диспозитивність.

Відповідно частин 1, 2, 4, 5 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно з статтею 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Відповідно до частин 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною 2 статті 78 ЦПК України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому розглядаючи клопотання про призначення експертизи суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною 2 статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Предметом позову у цій справі є оспорювання дій Головного управління Держгеокадастру у Київській області щодо передачі (виділення) земельної ділянки безоплатно у власність громадян і порушення порядку передачі земельної ділянки у власність, оспорювання права власності на земельну ділянку з кадастровим номером :01:059:0084.

У позовній заяві ОСОБА_2 посилається на те, що вона є фактичним користувачем спільної ділянки, крім того перебувала у процесі оформлення її у власність на своє ім`я, але через порушення її прав з боку відповідачів не змогла це здійснити з причин, які не залежали від неї.

Питання, на яке позивач бажає отримати відповідь, має безпосередній зв`язок з указаною підставою позову, і на нього можна отримати відповідь лише експертним шляхом. З огляду на це, суд першої інстанції правильно вирішив питання та призначив земельно-технічну експертизу у цій справі.

При цьому, колегія апеляційного суду встановила та враховує, що апеляційна скарга не містить жодних доводів щодо порушення судом норм процесуального чи матеріального права під час призначення цієї експертизи.

Посилання відповідача на те, що предметом експертного дослідження повинні бути обидві суміжні земельні ділянки, але друга земельна ділянка взагалі не відноситься до позивача, апеляційний суд відхиляє, оскільки у матеріалах справи наявні докази розташування земельної ділянки площею 0,15 га, а саме: абрис земельної ділянки, акт встановлення на місцевості та погодження зовнішньої межі земельної ділянки від 2010 року, викопіювання з проекту формування території Требухівської сільської ради, інформація про зазначену ділянку, яка внесена у погосподарську книгу села Требухів, довідка Требухівської сільської ради від 21 січня 2011 року про те, що користувачем земельної ділянки площею 0,15 га є ОСОБА_2 , в якій зазначено, що межові знаки земельної ділянки не змінені.

Крім цього, апеляційний суд звертає увагу на те, що зі змісту статті 107 ЦПК України «Збирання матеріалів для проведення експертизи» матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи.

Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи. При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

Всі інші доводи апеляційної скарги стосуються заперечень відповідача ОСОБА_1 по суті спору, яким не надається оцінка апеляційний судом під час розгляду апеляційної скарги на ухвалу, якою вирішені процесуальні питання щодо призначення експертизи.

Таким чином, доводи апеляційної скарги на спростовують правильності висновків суду першої інстанції, викладених в оскаржуваній ухвалі, а тому відхиляються апеляційним судом у зв`язку з їх необґрунтованістю.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Питання щодо стягнення судового збору за подачу апеляційної скарги на цій стадії апеляційним судом не вирішується, оскільки розглядається лише процесуальне питання, а не вирішується справа по суті.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 16 листопада 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Р.В. Березовенко

О.Ф. Лапчевська