РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/1858/22

Провадження № 2/293/101/2023

02 березня 2023 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

за участі секретаря судового засідання Мудрик В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Черняхів справу за позовом ОСОБА_1 до

Територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради

про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до Територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради, за змістом якого просить:

- встановити факт родинних відносин за ступенем спорідненості батько-дочка між ОСОБА_2 - батько, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Вишневе, Черняхівського р-ну. Житомирської області та ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 - дочка;

- визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Позовні вимоги вмотивовані наявністю розбіжностей у написання прізвища спадкодавця, що унеможливлює оформлення спадкових прав. Водночас обґрунтовано тим, що позивачка є спадкоємицею за законом, однак з поважних причин пропущений строк для прийняття спадщини.

Ухвалою від 07.11.2022 суд позовну заяву ОСОБА_1 залишив без руху та надав позивачу строк для усунення виявлених недоліків.

Ухвалою від 06.12.2022 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Постановив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання суд призначив на 04.01.2023.

Ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання в порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України від 04.01.2023, суд відклав підготовче засідання до 26.01.2023.

У судове засідання від 26.01.2023 справа не вносилась у зв`язку з оголошеною тривалою повітряною тривогою, про що складено довідку ( а.с.39), підготовчий розгляд справи призначено на 09.02.2023.

Ухвалою від 09.02.2023 суд підготовче провадження закрив. Судовий розгляд справи по суті призначив на 02.03.2023.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Мотивуючи позовну заяву, позивач вказує про те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Вишневе, Черняхівського району Житомирської області помер її батько - ОСОБА_2 .

Після смерті батька відкрилася спадщина, до складу якої увійшли земельні ділянки (пай) розташовані на території Селянщинської сільської ради Житомирського району Житомирської області.

Позивач як єдина спадкоємиця та спадкоємиця першої черги звернулась до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину.

Проте, нотаріус відмовив позивачу у оформлені спадкових прав після смерті батька в зв`язку з неоднаковим написанням прізвища у свідоцтві про смерть, у свідоцтві про народження та в державному акті на право власності за земельну ділянку. Дана розбіжність виникла в наслідок орфографічного розподібнення під впливом російської вимови через орфографічне посередництво відповідного запису російською мовою.

За даних обставин, позивач звернулась до суду з метою встановлення факу родинних відносин, який необхідний для подальшого оформлення спадкових прав.

Разом з тим позивачу повідомлено нотаріусом про пропуск терміну для подачі заяви про прийняття спадщини.

Позивач зазначає, що у встановлений законом шестимісячний строк не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, а саме через те, що не знала що для цього встановлено строк; постійно проживала в місті Києві і раніше через постійну зайнятість на роботі не мала можливості займатися встановленням фактів родинного зв`язку.

За даних обставин, позивач просить визнати поважною причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька та визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Оскільки у позасудовому порядку дані правовідносини вирішити неможливо, позивач за захистом своїх прав звернулась до суду із вказаним позовом до суду.

02.03.2023 сторони у судове засідання не з`явились.

02.03.2023 на адресу суду від позивача надійшла заява, згідно якої остання просить розгляд справи здійснювати без її участі, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити (а.с. 50).

Відповідач - Черняхівська селищна рада Житомирського району Житомирської області повноважного представника в судове засідання не направив. Про дату, час та місце розгляду справи відповідач повідомлений своєчасно та належним чином. У поданій до суду 16.02.2023 за вх. № 1043 заяві відповідач просив здійснювати розгляд справи за відсутності представника Черняхівської селищної ради. Щодо рішення покладається на розсуд суду (а.с. 49).

Відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Зважаючи на подані сторонами заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд здійснює розгляд на підставі наявних у матеріалах справи документів у порядку ч.3 ст. 211 ЦПК України.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

В ході розгляду справи, суд у відповідності до п. 4 ч. 5 ст.12 ЦПК України, створив сторонам всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ЦПК України.

Відповідно до ст. 259 Цивільного процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих до суду.

У судовому засіданні від 02.03.2023 відповідно до ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд підписав вступну та резолютивну частину рішення суду.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Згідно свідоцтва про шлюб, виданого Селянщинським ЗАГС Черняхівського району від 11.04.1963 серія НОМЕР_1 , 01.01.1960 зареєстрований шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .(а.с. 10).

Даними свідоцтва про народження позивача ОСОБА_4 підтверджується, що остання народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , в графі батько зазначений " ОСОБА_2 " (а.с.8).

Згідно свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_2 , №19 ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , 12.11.1983 зареєструвала шлюб в органі ЗАГСа (Селящинському совєті народних депутатів Черняхівського району Житомирського області) з ОСОБА_5 та після шлюбу змінила прізвище на " ОСОБА_6 " (а.с. 9).

ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 72 років у селі Вишневе Черняхівського району Житомирської області помер батько позивачки ОСОБА_2 , про що зроблено актовий запис № 6 ,що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 20.07.2010 (а.с. 13).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до складу якої, зокрема, входять земельні ділянки, розташовані на території Селянщинської сільської ради Житомирського (раніше Черняхівського) району Житомирської області, які на праві власності належали ОСОБА_2 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №545558 виданого 13.11.2006 Черняхівською районною державною адміністрацією на підставі розпорядження голови Черняхівської райдержадміністрації від 25.10.2005 за № 313 (а.с.15).

Згідно довідки від 28.09.2020 №358, виданої Селянщинською сільською радою Черняхівського району Житомирської області, ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в селі Селянщина, Черняхівського району, Житомирської області та помер ІНФОРМАЦІЯ_1 за 6 місяців до смерті та на день смерті проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 . За 6 місяців до смерті , на час смерті ОСОБА_2 у вказаному житловому будинку ніхто не був зареєстрований та не проживав (а.с. 12).

Позивач не може оформити свої спадкові права після смерті батька ОСОБА_2 у зв"язку з різним написанням прізвища останнього у правовстановлюючих документах.

Відповідно до експертного висновку Українського бюро лінгвістичних експертиз № 056/966-п від 20.09.2022 зроблено висновок про те, що записи прізвище ОСОБА_7 / ОСОБА_8 (свідоцтво про народження, записи ОСОБА_4 , батько ОСОБА_2 , мати ОСОБА_9 ) і ОСОБА_8 (свідоцтво про смерть, запис ОСОБА_2 ; державний акт на право власності на земельну ділянку, запис ОСОБА_2 ) у документах, наданих для експертизи, є ідентичними ( а.с. 11).

Постановою 05.07.2022 державного нотаріуса Черняхівського державного нотаріального округу Пилипчук В.І., відмовлено у вчиненні нотаріальних дій ОСОБА_1 , у зв`язку з пропуском строку, встановленого для прийняття спадщини ( а с. 14).

Позивач зазначає в зв`язку наявністю розбіжностей у написання прізвища спадкодавця, що унеможливлює оформлення спадкових прав звернулась до суду з даним позовом, в якому просить захистити порушене право шляхом встановлення факту родинних відносин а саме, що ОСОБА_2 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 батьком ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач, вказуючи на те, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, звернулась до суду з даним позовом, в якому просить захистити порушене право шляхом визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

За даними позивача та даних із витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) інших спадкоємців у померлого ОСОБА_2 не має.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

За змістом статей 15 ЦК України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 ЦК України.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Предметом позову у даній справи є дві матеріально правові вимоги щодо встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Розглядаючи вимогу про щодо встановлення факту родинних відносин між позивачем та померлим ОСОБА_2 суд назначає про наступне.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 1 постанови «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31 березня 1995 року № 5, суди розглядають справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Предметом розгляду даної справи є встановлення факту родинних відносин між померлим батьком ОСОБА_2 та позивачем - ОСОБА_1 , яка являється дочкою останнього .

Суд встановив, що родинні відносини між ОСОБА_1 і померлим ОСОБА_2 підтверджуються свідоцтвом про народження ОСОБА_10 , свідоцтвом про шлюб батьків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які одружились 01.01.1960 року, експертним висновком Українського бюро лінгвістичних експертиз.

З даних, які містяться у вказаних документах убачається, що ОСОБА_2 є батьком позивача, однак, в зазначених документах прізвище батька зазначене по різному, а саме « ОСОБА_8 » та « ОСОБА_7 ». Дана розбіжність у написанні прізвища померлого ОСОБА_2 виникла внаслідок орфографічного розподібнення під впливом російської вимови через орфографічне посередництво відповідного запису російською мовою.

Встановлення юридичного факту - факту родинних відносин - має юридичне значення для реалізації позивачем свого права на спадкування після смерті батька ОСОБА_2 . Тобто встановлення факту родинних відносин позивачу необхідне для оформлення спадкових прав.

У позасудовому порядку, встановити вказаний факт, заявник позбавлений можливості.

Зібраними та оціненими під час розгляду справи доказами підтверджено факт того, що померлий ОСОБА_2 являється батьком ОСОБА_1 .

Враховуючи встановлені судом обставини, зважаючи на неможливість оформлення заявником спадщини без встановлення факту родинних відносин, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 в цій частині.

Стосовно вимоги позивача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, то суд дійшов наступного висновку.

За загальним правилом про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за відсутності інших спадкоємців пред`являється до територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (пункт 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування").

Так, позивач вважає, що пропустила встановлений строк з поважних причин, а саме у зв`язку з необізнаністю із законодавством та юридичною неграмотністю, оскільки вважала, що може звернутися за оформленням спадщини в зручний час, оскільки фактично прийняла спадщину після смерті батька. Звернувшись до нотаріуса з метою оформлення своїх спадкових прав, позивачу відмовлено у оформленні спадкових прав після померлого ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини.

Наведені позивачем обставини причин пропуску строку на прийняття спадщини у даному випадку суд визнає поважними.

Суд враховує аргументи позивача, наведені на підтвердження обставин, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог, оскільки такі не оспорюються відповідачем та підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами в розумінні ст. ст. 77-79 ЦПК України.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia).

Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям "майно" в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого батька.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого.

Відповідно до норм закріплених у ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідач позов за підставами та предметом не оспорив, своїм процесуальним правом на участь у судовому засіданні не скористався.

Враховуючи викладені вище обставини, суд дійшов висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Розподіл судових витрат

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Тому, керуючись такими засадами цивільного судочинства як справедливість та верховенство права, враховуючи, що спір виник внаслідок дій позивача, які виразились у невчасному зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, суд покладає судові витрати на позивача.

Крім того суд приймає до уваги норми ч. 7 ст. 294 ЦПК України, згідно яких при ухваленні судом рішення по справах окремого провадження, судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

Керуючись ст. ст. 10, 12, 13, 79, 81, 141, 259, 263-265, 294, 315, 319, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП НОМЕР_4 ) та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Вишневе, Черняхівського району, Житомирської області, за ступенем спорідненості є дочка батько.

3. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Вишневе, Черняхівського району, Житомирської області.

4. Перебіг визначеного додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дати набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ).

Відповідач: Територіальна громада в особі Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області (адреса: майдан Рад №1, смт Черняхів, Житомирська область, Житомирський район, 12301, ).

Повний текст рішення складений та підписаний: 13.03.2023

Суддя Людмила ЛОСЬ