Постанова

Іменем України

27 квітня 2023 року

м. Київ

справа № 727/474/16-ц

провадження № 61-8157св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Яремка В. В. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Ступак О. В.,

учасники справи:

позивачка - ОСОБА_1 ,

відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Поліграф-Сервіс»,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Чернівецька міська рада, ОСОБА_2 ,

особа, яка подала заяву про вступ у справу як третя особа, яка заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 , в інтересах якої діє батько ОСОБА_4 ,

розглянув у попередньому судовому засіданніу порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_3 , в інтересах якої діє батько ОСОБА_4 , на ухвалу Шевченківського районного суду м. Чернівців від 12 квітня 2022 року у складі судді Слободян Г. М. та постанову Чернівецького апеляційного суду від 10 серпня 2022 року у складі колегії суддів: Одинака О. О., Кулянди М. І., Перепелюк І. Б.,

ВСТАНОВИВ:

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Поліграф-Сервіс» (далі - ТОВ «Поліграф-Сервіс», товариство), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Чернівецька міська рада, ОСОБА_2 , про усунення перешкод у користуванні власністю, знесення самочинно збудованого нерухомого майна.

Позов обґрунтовувала тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 .

Відповідач упродовж декількох років, з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також санітарного законодавства, здійснює будівельні роботи у належних йому приміщеннях, які є зблокованими з житловим будинком, у якому розташована її квартира.

Крім того, товариство самостійно побудувало балкон над належною позивачці квартирою, чим створило їй перешкоди у користуванні власністю, зокрема будівництво зазначеного балкону перешкоджає потраплянню світла до її квартири, псує вигляд фасаду багатоповерхового будинку, що також призвело до зменшення вартості квартири.

Посилаючись на наведене, ОСОБА_1 просила зобов`язати ТОВ «Поліграф-Сервіс» усунути їй перешкоди у користуванні власністю, шляхом знесення за власний рахунок самочинно збудованого нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , в тому числі самочинно добудованого балкону над її квартирою.

11 квітня 2022 року малолітня ОСОБА_3 , в інтересах якої діє батько ОСОБА_3 , звернулася до суду із заявою про вступ у справу, як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, до якої додано позовну заяву.

Короткий зміст рішень судів

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівців від 12 квітня 2022 року у прийнятті до спільного розгляду позову ОСОБА_3 , в інтересах якої діє батько ОСОБА_3 , про зобов`язання усунути перешкоди у користуванні житлом, відмовлено та повернуто позовну заяву заявнику.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що у позовній заяві не визначено змісту позову, не зазначено самостійних вимог щодо предмета спору, а викладені у ній обставини фактично зводяться до необхідності призначення у справі судової будівельної експертизи.

Крім того, позовна заява подана з пропуском строку, передбаченого частиною першою статті 52 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Постановою Чернівецького апеляційного суду від 10 серпня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 , інтереси якої представляє батько ОСОБА_3 , залишено без задоволення, а ухвалу Шевченківського районного суду м. Чернівців від 12 квітня 2022 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що аналіз положень частини першої статті 52 ЦПК України дає підстави для висновку про те, що у випадку розгляду справи за правилами загального позовного провадження третя особа, яка заявляє самостійні вимоги, може вступити у справу до закінчення підготовчого провадження.

Апеляційний суд погодився з висновком суду першої інстанції про те, що оскільки справа розглядається у порядку загального позовного провадження, то ОСОБА_3 , в інтересах якої діє батько ОСОБА_3 , мала право звернутися до суду з позовом як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, до закінчення підготовчого провадження, тобто до 29 березня 2016 року. Отже, оскільки позовна заява подана 11 квітня 2022 року вона підлягає поверненню заявнику.

Апеляційний суд зауважив, що посилання суду першої інстанції, як на підставу для повернення позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, в тому числі на незазначення змісту позовних вимог, та, що викладені у позові обставини фактично зводяться до призначення судової будівельної експертизи, є помилковим, однак зазначене не вплинуло на правильність ухваленого судового рішення.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги і позиції інших учасників

У серпні 2022 року ОСОБА_3 , в інтересах якої діє батько ОСОБА_3 , звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить рішення судів першої та апеляційної інстанцій скасувати, справу передати для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що суди попередніх інстанцій неправильно застосували частину першу статті 52 ЦПК України, згідно з якою треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Тобто, у процесі, що вже розпочався у порядку загального позовного провадження, набуття статусу третьої особи із самостійними вимогами можливе до закінчення судового розгляду.

Крім того, після прийняття суддею Слободян Г. М. справи до провадження (квітень 2021 року) її розгляд розпочався з підготовчого судового засідання, про що вона неодноразово зазначала у судовому засіданні 28 квітня 2021 року.

Відмовляючи у прийнятті позовної заяви та повертаючи її, суди попередніх інстанцій фактично обмежили малолітню дитину у доступі до правосуддя, ураховуючи ще й ту обставину, що суд апеляційної інстанції розглянув справу без участі малолітньої ОСОБА_5 , інтереси якої представляє батько ОСОБА_5 , належним чином неповідомленої про дату, час та місце розгляду справи.

У вересні 2022 року до Верховного Суду надійшов відзив на касаційну скаргу від ТОВ «Поліграф-Сервіс», у якому заявник просив касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

Відзив обґрунтовано тим, що доводи касаційної скарги фактично зводяться до неправильного тлумачення заявником частини першої статті 52 ЦПК України. Суди попередніх інстанцій обґрунтовано виходили з того, що на момент подання позовної заяви підготовче провадження вже було закінчене і справа перебувала на стадії розгляду справи по суті, а тому вступ у справу третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, суперечить положенням частини першої статті 52 ЦПК України.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 01 вересня 2022 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_3 , в інтересах якої діє батько ОСОБА_3 на підставі частини другої статті 389 ЦПК України.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція Верховного Суду

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Вивчивши матеріали цивільної справи, перевіривши доводи касаційної скарги та відзиву на неї, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з огляду на таке.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Порядок та умови вступу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, у справу врегульованого нормами статті 52 ЦПК України.

Відповідно до статті 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

Необхідною умовою набуття статусу третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору є дотримання таких критеріїв як: 1) матеріально-правовий (наявність єдиного предмета спору); 2) суб`єктний (позовні вимоги можуть бути пред`явлені як одній стороні, так і декільком сторонам); 3) часовий (вступ у справу відбувається до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження).

Тобто, право на пред`явлення позовної заяви третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, не є абсолютним, подаючи позовну заяву заявник повинен дотримуватися вимог ЦПК України щодо форми, змісту, строку подання, а також порядку її подання.

Такий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 07 грудня 2022 року у справі № 753/8006/20.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівців від 29 березня 2016 року у складі судді Семенко О. В. закрито підготовче провадження, справу 727/474/16-ц призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» (далі - Закон № 2147-VІІІ), яким ЦПК України викладено у новій редакції.

Відповідно до підпункту 9 Розділу ХІІІ Прикінцевих та перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу справи між суддями, від 01 квітня 2021 року справу передано судді Слободян Г. М.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівців у складі судді Слободян Г. М. від 02 квітня 2021 року прийнято до провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Поліграф-Сервіс», треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору: Чернівецька міська рада, ОСОБА_2 , про усунення перешкод у користуванні власністю, знесення самочинно забудованого нерухомого майна. Справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Зважаючи на те, що підготовче провадження у справі закінчене 29 березня 2016 року, а із позовною заявою ОСОБА_3 , в інтересах якої діє батько ОСОБА_3 , як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, звернулася 11 квітня 2022 року, суд першої інстанції, з чим погодився апеляційний суд, обґрунтовано виходив з того, що позовна заява подана з порушенням передбаченого частиною першою статті 52 ЦПК України строку, що є підставою для її повернення заявнику.

Ураховуючи наведене, доводи касаційної скарги про те, що у процесі, що вже розпочався у порядку загального позовного провадження, набуття статусу третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, можливе до закінчення судового розгляду, є безпідставними та зводяться до власного тлумачення заявником частини першої статті 52 ЦПК України.

Колегія суддів відхиляє як необґрунтовані посилання у касаційній скарзі на те, що після прийняття суддею Слободян Г. М. справи до провадження (квітень 2021 року) її розгляд розпочався з підготовчого судового засідання, про що суддя зазначила у судовому засіданні 28 квітня 2021 року, з огляду на таке.

Відповідно до частини дванадцятої статті 33 ЦПК України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

У справі, що переглядається, зміна складу суду відбулася на стадії розгляду справи по суті і судом не ухвалювалося процесуальне рішення про повторне проведення підготовчого провадження, а призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні. Тобто суд повторно розпочав розгляд справи по суті, як це передбачено абзацом другом частини дванадцятої статті 33 ЦПК України.

Помилкове зазначення суддею у судовому засіданні 28 квітня 2021 року, що засідання є підготовчим, не дає підстав для висновку, що подання заяви про вступ у справу третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у квітні 2022 року відповідає вимогам частини першої статті 52 ЦПК України.

Щодо аргументів заявника про порушення судами права малолітньої дитини на доступ до правосуддя колегія суддів зазначає, що право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити безладного перебігу судового процесу (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пелевін проти України» (Pelevin v. Ukraine), заява № 24402/02, § 27, від 20 травня 2010 року).

Тобто, право на подання позовів третіми особами, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, у справі, яка вже розглядається, не є безумовним, а тому встановлення законодавцем порядку подання таких позовних заяв не є обмеженням в отриманні судового захисту.

Процесуальні обмеження зазвичай запроваджуються для забезпечення ефективності судочинства і певні обмеження встановлюються законом з урахуванням потреб держави, суспільства чи окремих осіб, що є передбачуваними для учасників судового процесу, виходячи із наведених вище конкретних норм ЦПК України.

Водночас ОСОБА_3 , в інтересах якої діє батько ОСОБА_3 , не позбавлена можливості звернутися до суду із самостійним позовом на загальних підставах.

Необґрунтованими є також і доводи касаційної скарги про те, що суд апеляційної інстанції у порушення норм процесуального права розглянув справу без участі малолітньої ОСОБА_5 , інтереси якої представляє батько ОСОБА_5 , належним чином неповідомленої про дату, час та місце розгляду справи, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові).

Згідно з частиною третьою статті 368 ЦПК України що розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу

Відповідно до частини другої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з частиною третьою статті 369 ЦПК України з урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути апеляційні скарги, зазначені в частинах першій та другій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно (частини друга, четверта та п`ята статті 128 ЦПК України).

Відповідно до частини шостої статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (частина восьма статті 128 ЦПК України).

Відповідно до наявних у розпорядженні Верховного Суду виділених матеріалів справи № 727/474/16-ц у позовній заяві про вступ у справу малолітньої дитини ОСОБА_3 , як законний представник малолітньої ОСОБА_3 , від імені та в інтересах якої він діє, зазначив свою електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1.

Судова повістка про виклик до суду на 10 серпня 2022 року була надіслана ОСОБА_3 27 липня 2022 року на його електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1.

Згідно з довідкою Чернівецького апеляційного суду про доставку електронного листа, документ (повістку) доставлено до електронної скриньки 27 липня 2022 року о 15:02:45.

У постанові Верховного Суду від 13 квітня 2023 року зазначено, що: «Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина п`ята статті 14 ЦПК України).

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку (частина шоста статті 14 ЦПК України).

Зміст вказаної процесуальної норми свідчить про те, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Разом з тим, Верховний суд виходить з того, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник справи бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22), від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження

№ 61-8505св22), від 30 листопада 2022 року у справі № 725/486/22 (провадження № 61-7107 св22)».

Таким чином, розгляд судом апеляційної інстанції апеляційної скарги ОСОБА_3 , поданої в її інтересах батьком ОСОБА_3 , за відсутності у судовому засіданні заявника, належним чином повідомленого про дату, час та місце розгляду справи, не суперечить вимогам процесуального закону.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

З огляду на те, що оскаржувані судові рішення ухвалено з додержанням норм процесуального права, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а судових рішень - без змін.

Частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України передбачено, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки оскаржувані судові рішення підлягають залишенню без змін, то розподілу судових витрат Верховний Суд не здійснює.

Керуючись статтями 400, 401, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_3 , в інтересах якої діє батько ОСОБА_4 , залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Чернівців від 12 квітня 2022 року та постанову Чернівецького апеляційного суду від 10 серпня 2022 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Яремко

А. С. Олійник

О. В. Ступак