КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/5099/2023
У Х В А Л А

3 березня 2023 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Рейнарт І.М., вивчивши апеляційну скаргу Державного підприємства «Сетам» на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 4 листопада 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», Відділу державної виконавчої служби Голосіївського районного управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_5, ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Анохіна Вікторія Михайлівна про визнання недійсними проведення електронних торгів та протоколу,

встановив:

рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 4 листопада 2022 року позов задоволено.

На вказане рішення суду 27 січня 2023 року Державне підприємство «Сетам» направило поштовим зв`язком апеляційну скаргу до Голосіївського районного суду м. Києва.

Апеляційна скарга надійшла до Київського апеляційного суду 6 лютого 2023 року.

Ухвалою судді Київського апеляційного суду від 9 лютого 2023 року апеляційну скаргу Державного підприємства «Сетам» на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 4 листопада 2022 року було повернуто до Голосіївського районного суду міста Києва для належного оформлення.

27 лютого 2023 року апеляційна скарга Державного підприємства «Сетам» на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 4 листопада 2022 року повторно надійшла до Київського апеляційного суду.

У поданій апеляційній скарзі Державне підприємство «Сетам» просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що копії рішення суду в паперовій формі підприємство не отримувало. Крім того підприємство зазначає, що, враховуючи військову агресію Російської Федерації проти України, відповідно до наказу Державного підприємства «Сетам» від 24 лютого 2022 року №13 працівників підприємства переведено на виконання роботи дистанційно із застосуванням електронних комунікацій і технологій.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що рішення суду було проголошено у відсутність учасників справи, 4 листопада 2022 року проголошений повний текст судового рішення, отже, строк на апеляційне оскарження рішення суду з урахуванням вихідних днів закінчився 5 грудня 2022 року.

Згідно ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала

суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Частина 6 статті 272 ЦПК України визначає, що днем вручення судового рішення є

день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи (пункт 2).

Згідно довідки про доставку електронного листа (с.с.61, т.4) копія оскаржуваного рішення суду була направлена на офіційну електронну адресу Державного підприємства «Сетам» 11 листопада 2022 року та в цей же день доставлена на електронну адресу вказаного учасника справи.

Отже, на підставі ч. 2 ст. 354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження рішення суду Державному підприємству «Сетам» підлягав поновленню у разі подання апеляційної скарги до 12 грудня 2022 року, враховуючи вихідні дні.

Як зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року, справа № 990/115/22, введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами та апеляційними скаргами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Додана до апеляційної скарги копія наказу т.в.о. Генерального директораДП «Сетам» - Салахутдінова Д.Р. від 24 лютого 2022 року №13 про тимчасове переведення працівників підприємства на дистанційну роботу, не підтверджує поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, оскільки відповідно до п. 1 вказаного наказу переведення працівників підприємства здійснюється за необхідності. Також, з п. 2.2 вказаного наказу вбачається, що підприємством забезпечено присутність необхідної кількості працівників на робочих місцях. Крім того, ДП «Сетам» не надано доказів, що станом на листопада - грудень 2022 року дія вказаного наказу була продовжена.

Виходячи з вищевикладеного, вважаю, що тільки посилання на введення на території України воєнного стану без належного обґрунтування, як саме це завадило поданню апеляційної скарги, не може бути беззаперечною підставою для поновлення пропущеного процесуального строку, а відтак підстав для висновку, що строк на апеляційне оскарження пропущено з поважних причин не встановлено.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою

про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Оскільки апеляційна скарга подана з пропущенням визначеного законом строку, Державним підприємством «Сетам» не обґрунтовано належним чином поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, апеляційна скарга ДП «Сетам» залишається без руху з наданням строку для зазначення підстав для поновлення строку.

Крім того, апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додається довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Відповідно до ч. 3 ст. 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Апеляційна скарга ДП «Сетам» подана та підписана Козмінською М.В., яка у підтвердження своїх повноважень на представництво Державного підприємства «Сетам» до апеляційної скарги додала копію витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 8 червня 2022 року у справі №303/4297/20 зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Також у вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником

має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Враховуючи вищевикладене, приєднана до апеляційної скарги копія витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань не підтверджують наявність у ОСОБА_4 повноважень на представлення інтересів Державного підприємства «Сетам» в порядку самопредставництва відповідно до ст. 58 ЦПК України.

Таким чином, ОСОБА_4 необхідно надати документи, які підтверджують її право на підписання апеляційної скарги від імені Державного підприємства «Сетам», передбачені ст. 58 ЦПК України.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

У додатках до апеляційної скарги зазначено про приєднання доказів сплати судового збору, однак, згідно акту від 23 лютого 2023 року, складеного працівниками Голосіївського районного суду міста, було виявлено відсутність вказаного документа.

Згідно підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач звернулася до суду в жовтні 2017 року, з 1 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1 600грн.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Частиною 4 статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Відповідачем оскаржується рішення суду про задоволення двох позовних вимог немайнового характеру, судовий збір за подання яких становив 1 280грн (1 600х0,4х2), тому судовий збір за подання даної апеляційної скарги становить 1 920грн (1280х150%).

Враховуючи викладене, Державному підприємству «Сетам» необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 920грн та направити на адресу Київського апеляційного суду оригінал документу, що підтверджує оплату.

Одночасно повідомляю реквізити для оплати судового збору:

- розрахунковий рахунок UA0026010

- отримувач коштів ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101

- банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

-

- код банку отримувача 899998

- код класифікації доходів бюджету 22030101.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суддя

ухвалив:

визнати зазначені Державним підприємством «Сетам» причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 4 листопада 2022 року неповажними.

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Сетам» на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 4 листопада 2022 року залишити без руху, надавши відповідачу десять днів з дня вручення копії ухвали для зазначення інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, усунення недоліків апеляційної скарги та надання документів про оплату судового збору.

Якщо заяву не буде подано у зазначений строк або вказані підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання ухвали суду в частині усунення недоліків апеляційної скарги та надання документів про оплату судового збору, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута відповідачу.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя