Справа № 711/6839/22 Провадження № 2712/1176/23
УХВАЛА
Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Токова С.Є. , перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -
Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулась до Придніпровського районного суду м. Черкаси та просять суд: визначити їм додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 23.12.2022 року матеріали цивільної справи передано на розгляд до Соснівського районного суду м. Черкаси.
Відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями , матеріали справи передано судді Токовій С.Є. , для вирішення питання про відкриття провадження у справі.
Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку про необхідність залишити її без руху через наступне.
Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.
Відповідно до п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Позов - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, звернена через суд або інший орган цивільної юрисдикції про захист порушеного, оспореного чи невизнаного права або інтересу, який здійснюється у певній, визначеній законом, процесуальній формі.
Позов має декілька елементів, до яких відносяться: предмет, підстава, зміст.
Предмет позову- це частина позову, яка складає матеріально-правову вимогу позивача до відповідача.
Підстава позову- це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов.
Зміст це частина позову, яка відображає звернену до суду вимогу про здійснення певних дій, пов`язаних із застосуванням конкретних способів захисту порушеного, оспореного чи невизнаного права.
Значення елементів позову полягає у тому, що за ними визначаються межі судового розгляду, адже суд відповідно до ст. 13 ЦПК України розглядає цивільні справи в межах заявлених сторонами вимог.
Так, предмет позову, тобто певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, та повинна викладатися чітко й безумовно, з метою його належного виконання.
Позивачам необхідно уточнити зміст позовних вимог, оскільки відповідачем у справі зазначено ОСОБА_4 , який , як слідує із позовної заяви в інтересах позивачів звертався із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. При цьому, позивачі не вказують про те, чи є інші спадкоємці після померлого, які мають бути залучені в якості відповідачів у даній категорії справ.
Також, при розгляді даної категорії справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.
В матеріалах справи відсутня обґрунтована відмова нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, в трой час як матеріали справи містять копію витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі відповідно до якого приватним нотаріусом Лук"яновою Т.І. 13.10.2021 року зареєстровано спадкову справу після смерті ОСОБА_5 ( а.с. 6)
Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленному статтею 1269 ЦК, звернувшись у нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
Відповідно до статті 66 Закону України "Про нотаріат" свідоцтво про право на спадщину видається за місцем відкриття спадщини.
З урахуванням викладеного на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.
Тому, позивачу необхідно вказати перелік усього рухомого та нерухомого спадкового майна померлої особи, із зазначенням його місцезнаходження.
Так, у позовній заяві вказано , що спадщина складається із квартири за адресою АДРЕСА_1 , без зазначення на підставі якого правоустановлюючого документа майно належало спадкодавцю.
Більше того, як вбачається із заяв позивачів про відмову від прийняття спадщини від 26 вересня 2021 року адресованих приватному нотаріусу Лук"яновій Т.І.( а.с.14,18) спадкодавець постійно проживав за адресою АДРЕСА_2 .
Зазначені відомості нададуть суду змогу визначити територіальну підсудність даної справи та з"ясувати питання щодо наявності чи відсутності інших спадкоємців, які за наявності мають бути належними відповідачами у справі.
Окрім іншого, заявнику необхідно надати докази, що підтверджують факт звернення з заявою про прийняття спадщини та відмову нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину.
Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків позову протягом десяти днів з дня вручення позивачу копії цієї ухвали.
Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві згідно з положеннями ч. 3 ст. 185 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 133, 175,177,185, 260 ЦПК України, -
УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.
Надати позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.Є. Токова