Справа № 756/1351/22
Провадження № 2/756/787/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Ткач М.М.,

за участю секретаря судового засідання - Тагієва Р.Д.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - адвоката Бабенко Я.В.,

третьої особи - ОСОБА_2 ,

третьої особи - ОСОБА_3 ,

представника третьої особи ОСОБА_4 - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Двадцять перша київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , про надання додаткового строку для прийняття спадщини,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Двадцять перша київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , про надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 10 лютого 2022 року було відкрито загальне позовне провадження у справі.

Протокольною ухвалою суду від 19.10.2022 підготовче судове засідання по справі №756/1351/22 за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Двадцять перша київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини закрито та призначено до розгляду по суті на 12.12.2022.

08.02.2023 на електронну адресу суду представником позивача - адвокатом Бабенко Ю.С. було надіслано, зокрема клопотання про допит свідків по справі.

У судовому засіданні було поставлено на обговорення клопотання представника позивача - адвоката Бабенко Ю.С. про допит свідків.

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Бабенко Я.В. у судовому засіданні підтримала клопотання, при цьому, просила поновити процесуальний строк щодо подання клопотання про допит свідків, мотивувала поважність пропуску строку на подачу такого клопотання, зміною адвоката сторони позивача та відсутністю письмових пояснень третьої особи ОСОБА_4 .

Треті особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримали клопотання представника позивача, просили його задовольнити.

Представник третьої особи ОСОБА_4 - ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечувала проти вищезазначеного клопотання, оскільки зазначені представником позивача причини пропуску процесуального строку для подачі такого роду клопотань не є поважними, відповідні клопотання повинні подаватися разом з поданням позовної заяви.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи і які встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до положень ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Крім того, копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.

Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (ч.1 ст.120 ЦПК України).

Згідно ч.1 ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 222 ЦПК України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Судом встановлено, що вищезазначене клопотання подано представником позивача на стадії судового розгляду справи по суті.

Аналіз змісту наведеної норми дає підстави для висновку, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача подати до суду певний процесуальний документ у встановлений законом строк. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Судом встановлено, що ухвалою суду від 10.02.2022 було відкрито загальне позовне провадження у справі..

Слід зазначити, що визначення порядку розгляду справи, встановлення процесуальних строків на подання сторонами відзиву на позову, відповіді на відзив та заперечень на відповідь на відзив, порядок їх подання, встановлені вищезазначеною ухвалою суду від 10.02.2022, яка була направлена стороні позивача у передбаченому ЦПК України порядку.

З матеріалів справи вбачається, що 01.07.2022 представник позивача - адвокат Москалюк Т.В. ознайомилася з матеріалами справи №756/1351/21; 01.09.2022 з матеріалами справи №756/1351/21 знайомився інший представник позивача - адвокат Волощук В.В.

Протокольною ухвалою суду від 19.10.2022, яка була постановлена за участі позивача та представника позивача, підготовче судове засідання по справі №756/1351/22 за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Двадцять перша київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини закрито та призначено до розгляду по суті.

Як убачається із матеріалів справи, ще 12.12.2022 представник позивача - адвокат Волощук В.В. ознайомився з письмовими поясненнями третьої особи - ОСОБА_4 .

Отже, сторона позивача, протягом досить тривалого періоду часу не вживала дій щодо звернення до суду у даній справі з відповідним клопотанням.

Суд вважає, що наведені представником позивача доводи про наявність поважних причин пропущення процесуального строку, у тому числі обґрунтовані зміною представника сторони позивача не є поважними та істотними, оскільки ніяким чином не перешкоджали стороні позивача подати відповідні клопотання.

Відповідно до приписів ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» та ч.4 ст.10 ЦПК України суд застосовує Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і практику Європейського суду з прав людини як джерела права.

Так згідно п.1 ст.6 Конвенції кожен має право на справедливий … розгляд його справи упродовж розумного строку … судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Право на справедливий судовий розгляд, закріплене в п.1 ст.6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя, в тому числі щодо виконання судового рішення, як завершальній стадії судового розгляду. При цьому Україна, як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Водночас ЄСПЛ у своїх рішеннях, здійснюючи тлумачення положень Конвенції, неодноразово наголошував, що право на доступ до правосуддя, закріплене у ст.6 Конвенції, не має абсолютного характеру та може бути обмежене: держави мають право установлювати обмеження на потенційних учасників судових розглядів, але ці обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути розумний ступінь пропорційності між застосованими засобами та поставленою метою (рішення від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», рішення від 28 травня 1985 року у справі «Ашінгдейн проти Великої Британії», рішення від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України»).

Вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (п.27 рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», рішення ЄСПЛ від 14 жовтня 2003 року «Трух проти України»).

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими, буде порушувати законні права та інтереси сторін і суперечити принципамрівності сторні та юридичної визначеності (рішення ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», п. 53 рішення ЄСПЛ від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України»).

Аналіз наведених рішень ЄСПЛ свідчить про те, що п.1 ст.6 Конвенції гарантує справедливий судовий розгляд не тільки позивачу, а й іншій стороні - відповідачу, в тому числі при вирішенні питання про поновлення строків для вчинення процесуальних дій.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Аналогічні висновки містяться в ухвалах Верховного Суду від 17 лютого 2021 року у справі № 753/17563/19 та від 23 грудня 2020 року у справі № 557/94/19.

Відповідно до вимог ч.ч. 1,2,4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи наведені обставини, клопотання представника позивача про поновлення процесуального строку задоволенню не підлягає, а клопотання про допит свідків слід залишити без розгляду.

Відмова суду у поновленні встановленого законом процесуального строку ґрунтується на законі та переслідує легітимну мету, а також має розумний ступінь пропорційності між застосованими засобами і поставленою метою та не суперечить принципу рівності сторін.

Керуючись статтями 126, 127, 222, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Бабенко Ю.С. про поновлення процесуального строку - відмовити.

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Бабенко Ю.С. про поновлення процесуального строку та про виклик свідків у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Двадцять перша київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , про надання додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без розгляду.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали суду складено 20.02.2023.

Суддя М.М. Ткач