справа № 752/9171/22 головуючий у суді І інстанції Машкевич К.С.
провадження № 22-ц/824/6426/2023 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

24 лютого 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати в цивільних справах Березовенко Р.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 20 січня 2023 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 20 січня 2023 року позов задоволено.

Не погодившись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 16 лютого 2023 року засобами електронного зв`язку направив апеляційну скаргу на адресу Київського апеляційного суду.

17 лютого 2023 року вказану апеляційну скаргу передано судді-доповідачу.

21 лютого 2023 року матеріали цивільної справи № 752/9171/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбупередано судді-доповідачу.

Перевіривши подану апеляційну скаргу на відповідність вимог ст. 356 ЦПК України, вважаю, що апеляційна скарга не відповідає таким вимогам та підлягає залишенню без руху, враховуючи наступне.

Так, зі змісту апеляційної скарги ОСОБА_1 вбачається, що апелянт оскаржує не лише рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 20 січня 2023 року, а й ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 20 січня 2023 року про відмову у прийнятті зустрічної позовної заяви та повернення матеріалів такої зустрічної позовної заяви.

Водночас ухвала Голосіївського районного суду м. Києва від 20 січня 2023 року є самостійним предметом апеляційного оскарження окремо від судового рішення, зважаючи на таке.

Відповіднодо частини другої статті 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до частин першої, другої статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Статтею 129 Конституції України та частиною третьою статті 2 ЦПК України передбачено, що однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які мають бути справедливими.

Згідно частини першої статті 17 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Апеляційне провадження є важливою процесуальною гарантієюзахисту прав і охоронюваних законом інтересів осіб, які беруть участь у розгляді справи, у випадках та порядку, встановленому ЦПК України.

Особа не може бути позбавлена права на апеляційне оскарження судового рішення, зокрема ухвали суду першої інстанції, у випадку, якщо таке право прямо передбачено процесуальним законом.

Перелік ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду, міститься у частині першій статті 353 ЦПК України.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 353 ЦПК України в апеляційному порядку окремо від рішення суду може бути оскаржена ухвала про повернення заяви позивачеві (заявникові).

Частиною шостою статті 185 ЦПК України, до якої відсилає частина друга статті 194 ЦПК України, передбачено, що про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Про залишення зустрічної позовної заяви в суді у випадку її повернення заявнику зазначено у частині третій статті 194 ЦПК України.

Вищенаведене свідчить про те, що процесуальним законом визначено уніфікований, єдиний підхід при застосуванні наслідків подання позовної заяви (як первісної, так і зустрічної), яка подана без додержання вимог, що визначені ЦПК України. Таким чином існує необхідність і у застосуванні єдиного підходу при реалізації учасниками справи права на апеляційне оскарження ухвали суду про повернення позовної заяви (як первісної, так і зустрічної).

У пункті 15.10 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України зазначено, що разі подання апеляційної скарги на ухвали суду першої інстанції, передбачені пунктами 1, 6-9, 11, 14-16, 20, 22, 23, 37-39 частини першої статті 353 цього Кодексу (крім ухвал про відмову у прийнятті або повернення зустрічного позову, про відмову у прийнятті або повернення позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ухвал про зупиненняпровадження у справі, які подані з пропуском строку на їх оскарження), чи подання касаційної скарги на ухвали суду апеляційної інстанції (крім ухвал щодо забезпечення позову, зміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, ухвал про зупинення провадження у справі, які подані з пропуском строку на їх оскарження, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремих ухвал) - до суду апеляційної або касаційної інстанції передаються всі матеріали.

Отже, на думку суду, виходячи зі змісту положень частини шостої статті 185, частин другої, третьої статті 194, пункту 15.10 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, ухвала суду першої інстанції про повернення зустрічної позовної заяви підлягає апеляційному оскарженню відповідно до пункту 6 частини першої статті 353 ЦПК України

Вказані висновки узгоджуються із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 01 листопада 2021 року у справі № 333/6667/20 (провадження № 61-10400сво21).

Відповідно, пункт 3 частини 4, частина 5 статті 356 ЦПК України встановлює, що до апеляційної скарги додається, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п.п. 9 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду судовий збір для фізичної особи справляється в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, апелянту необхідно сплатити судовий збір за апеляційне оскарження Голосіївського районного суду м. Києва від 20 січня 2023 року у розмірі 536 грн 80 коп. на рахунок: UA0026010, код класифікації доходів бюджету 22030101, отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783.

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на ухвалу від (Дата оскаржуваної ухвали) по справі (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).» та надати до Київського апеляційного суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Окрім того, згідно із ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі пропущення зазначеного строку з причин, визнаних поважними, суддя апеляційної інстанції за заявою особи, яка подала скаргу, може поновити цей строк.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувана ОСОБА_1 ухвала Голосіївського районного суду м. Києва постановлена 20 січня 2023 року. Апеляційну скаргу на вказану ухвалу апелянтом направлено засобами електронного зв`язку 16 лютого 2023 року, тобто з пропуском п`ятнадцятиденного строку на апеляційне оскарження.

Водночас апеляційна скарга не містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин ОСОБА_1 пропуску такого строку.

Отже, апелянтові необхідно надати суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Голосіївського районного суду м. Києва від 20 січня 2023 року, зазначивши підстави для поновлення строку, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Оскільки за правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати скаржнику строк з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 136,185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 20 січня 2023 року та на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 20 січня 2023 по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений строк апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Р.В. Березовенко