Справа № 274/5921/22 Провадження № 2/274/346/23
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
УХВАЛА

22.02.23 р.м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,

розглядаючи у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1
доОСОБА_2
простягнення боргу,

В С Т А Н О В И В:

У судовому засіданні ОСОБА_1 заявив відвід Суду, посилаючись на те, що Суд не вичиняє активних дій щодо розгляду справи та довго розглядає справу, через що він не бажає, щоб справу розглядав Суд, а хоче, щоб її розглядав іншій суддя.

На підставі частини третьої статті 40 Цивільного процесуального кодексу України заява про відвід розглядається Судом як така, що надійшла пізніше, ніж за три робочі дні до судового засідання.

Розглядаючи заяву, Суд виходить з такого.

Позовна заява надійшла до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області 21.10.2022 р., справа за позовною заявою була передана Суду 24.10.2022 р., у цей же день Судом було здійснено запит щодо місця реєстрації ОСОБА_2 , відповідь на якій надійшла 26.10.2022 р., ухвалою Суду від 27.10.2022 р. позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін, розгляд справи призначено на 22.12.2022 р. о 15:45.

Ухвалою Суду від 22.12.2022 р. розгляд справи відкладено у зв`язку відсутністю відомостей про вручення ОСОБА_2 повідомлення про дату, час і місце судового засідання, наступне засідання призначено на 22.02.2022 р.

Статтею 275 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Таким чином справа мала бути розглянута не пізніше 26.12.2022 р.

Суд зазначає, що нерозгляд справи протягом строку, встановленого статтею 275 Цивільного процесуального кодексу України, пов`язаний з завантаженням Суду, що, на думку Суду, у загальному випадку, не повинно викликати сумнів в неупередженості або об`єктивності Суду.

Разом з тим, з пояснень ОСОБА_1 вбачається, що ці обставини не викликають в нього довіри до Суду.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах верховенства права, законності, поваги до честі і гідності та рівності перед законом і судом.

Основою правової держави є діяльність її державних органів та посадових осіб, що направлені на забезпечення гарантій прав і законних інтересів учасників суспільних правовідносин з тим, щоб кожна особа в силу принципу правової визначеності усвідомлювала належні гарантії для реалізації її прав задля досягнення мети для якої їй надані такі права.

Однією із найважливіших конституційних гарантій забезпечення та захисту прав і свобод особи є закріплення права на судовий захист.

Крім того, право на справедливий суд закріплене у нормах міжнародного права, зокрема в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Положеннями статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ключовими принципами статті 6 Конвенції є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

У рішенні по справі "Фельдман проти України" Європейський суд з прав людини визнав порушенням статті 6 Конвенції незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності (рішення у справі "Фельдман проти України", заяви №76556/01 та № 38779/04, рішення від 08.07.2010 р., пункт 97).

Отже при розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Іншими словами, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд.

Враховуючи зміст пункту 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 р. № 2006/23, якщо у особи виникли сумніви у неупередженості судді, як вони можуть виникнути і у стороннього спостерігача за обставин, що склалися, суддя підлягає відводу від участі у розгляді справи.

Отже незадоволення відводу може сприйматися ОСОБА_1 як порушення його права на справедливий суд.

Враховуючи вищевикладене, зважаючи на позицію ОСОБА_1 про відсутність у нього довіри до Суду, з метою усунення будь-яких сумнівів щодо об`єктивного і неупередженого проведення судового розгляду справи, а також зважаючи на пункт 5 частини першої статті 36 Цивільного процесуального кодексу України, Суд, вважає, що відвід, заявлений ОСОБА_1 , підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 36, 40, 252, 253, 258 260 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

1. Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбута В.В. задовольнити.

2. Відвести суддю Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбута В.В. від розгляду цивільної справи № 274/5921/22.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Корбут