ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 березня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Хіль Л.М.

суддів: Пилипчук Л.І., Триголова В.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Полтава цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Тризни Євгена Вікторовича на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 07 жовтня 2021 року

по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП.

В С Т А Н О В И В :

До Московського районного суду м. Харкова до початку підготовчого засідання представником відповідача було подано наступні письмові клопотання:

- про залучення до участі в справі в якості третіх осіб ОСОБА_3 , який керував належним позивачу автомобілем та Моторне (транспортне) страхове бюро України, оскільки цивільно-правова відповідальність відповідача не була застрахована;

- про призначення повторної судової автотехнічної та траспортно-трасологічної експертизи, обґрунтовуючи тим, що проведені у справі судова автотехнічна та транспортно-трасологічна експертиза, а також додаткова судова автотехнічна та транспортно-трасологічна експертиза зроблені без врахування пояснень ОСОБА_1 ;

- про призначення повторної автотоварознавчої експертизи, на вирішення якої поставити питання про вартість матеріального збитку, спричиненого автомобілю позивача, проведення якої прохав доручити експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 07 жовтня 2021 року у задоволенні клопотань представника відповідача про залучення до участі в справі в якості третіх осіб ОСОБА_3 , Моторне (транспортне) страхове бюро України, та про призначення повторної судової автотехнічної та траспортно-трасологічної експертизи, відмовлено.

Клопотання представника відповідача про призначення повторної автотоварознавчої експертизи, задоволено.

Призначено у справі повторну автотоварознавчу експертизу, виконання якої доручено експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса», яких попереджено про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених обов`язків по ст.ст. 384 і 385 КК України.

Не погодившись із вказаною ухвалою, в частині відмови у задоволенні клопотання про призначення повторної судової автотехнічної та траспортно-трасологічної експертизи, її в апеляційному порядку оскаржив адвокат Тризна Є.В. діючий в інтересах ОСОБА_1 .

Прохав скасувати ухвалу в частині відмови призначення повторної судової автотехнічної та траспортно-трасологічної експертизи та призначити у вказаній справі повторну судову автотехнічну та траспортно-трасологічну експертизу.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 01 березня 2023 року клопотання ОСОБА_4 , діючого в інтересах ОСОБА_2 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів задоволено.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 07 березня 2023 року клопотання ОСОБА_5 , діючого в інтересах ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів задоволено.

Вказаними ухвалами постановлено проводити судове засідання, призначене на 10 год. 40 хв. 09 березня 2023 року в режимі відеоконференції поза межами суду за допомогою власних технічних засобів за участю представників сторін.

Учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце слухання справи, у судове засідання не з`явились.

Частиною 2 ст. 372 передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч.5 ст.212 ЦПК України ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

За таких обставин, колегія суддів не вбачає перешкод щодо розгляду справи.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 15 листопада 2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 , адвоката Тризни Є.В. на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 07 жовтня 2021 року та справу призначено до розгляду.

Розпорядженням Верховного Суду від 25 березня 2022 року №14/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність справ Харківського апеляційного суду Полтавському апеляційному суду.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 10 січня 2023 року цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП, прийнято до свого провадження та призначено справу до розгляду.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи касаційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Цим вимогам оскаржуване судове рішення апеляційної інстанції не відповідає з таких підстав.

Відповідно до частини другої статті 352 ЦПК України ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 цього Кодексу.

У частині першій статті 353 ЦПК України визначено вичерпний перелік ухвал суду першої інстанції, на які можуть бути подані апеляційні скарги окремо від рішення суду.

У вказаному переліку є ухвала суду першої інстанції про призначення експертизи. Водночас ухвала про відмову у задоволенні клопотання про призначення експертизи у цьому переліку відсутня.

Отже, ухвала суду першої інстанції про відмову у задоволенні клопотання про призначення експертизи не може бути оскаржена в апеляційному порядку до ухвалення рішення суду по суті спору й окремо від цього рішення. Тобто, оскарження такої ухвали в апеляційному порядку можливе разом з рішенням суду, яким спір має бути вирішений по суті.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмежене, особливо щодо умов прийнятності скарги. Проте право доступу до суду не може бути обмежене таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати легітимну мету та гарантувати пропорційність між їх використанням і такою метою (рішення у справі «Мельник проти України» («Melnyk v. Ukraine») від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03, § 22).

Правові висновки щодо порядку оскарження окремо від рішення суду ухвал суду першої інстанції висловлено Великою Палатою Верховного Суду в ухвалах від 13 червня 2018 року у справі № 522/14750/16-ц (провадження № 14-205цс18), від 13 червня 2018 року у справі № 761/6099/15-ц (провадження № 14-184цс18), від 04 липня 2018 року у справі № 623/3792/15-ц (провадження № 14-259цс18), у постанові від 13 березня 2019 року у справі № 522/18296/14-ц (провадження № 14-62цс19).

Велика Палата Верховного Суду звертала увагу на те, що встановлення у процесуальному законі переліку ухвал суду першої інстанції, що можуть бути оскаржені окремо від рішення суду стосовно суті спору, та відтермінування реалізації права на апеляційне оскарження з питань, які не перешкоджають подальшому провадженню у справі, до подання апеляційної скарги на рішення суду щодо суті спору є розумним обмеженням, що має на меті забезпечити розгляд справи впродовж розумного строку та запобігти зловживанням процесуальними правами, які можуть призводити до невиправданих зволікань під час такого розгляду. Така мета є легітимною.

Обмеження права на апеляційне оскарження окремо від рішення суду щодо суті спору ухвал, не передбачених у частині першій статті 353 ЦПК України, є передбачуваним, оскільки чітко регламентоване процесуальним законом. Звертаючись з апеляційною скаргою на ухвалу суду, що за законом не може бути окремо оскаржена в апеляційному порядку, учасник справи може спрогнозувати юридичні наслідки такого оскарження.

Такі висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 листопада 2019 року в справі № 754/7038/17 (провадження № 61-40444св18), на яку заявник послалась у касаційній скарзі.

Ухвала про відмову у задоволенні клопотання про призначення експертизи від 07 жовтня 2021 року постановлена до ухвалення рішення суду по суті спору, а тому її можливо оскаржити в апеляційному порядку одночасно з оскарженням такого судового рішення.

Таких висновків дійшов КЦС у постанові від 23 листопада 2022 року у справі 571/1541/21.

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Відповідно до принципів, викладених в п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 жовтня 2008 року №7 «Про судову практику розгляду справ в апеляційному порядку» питання помилково відкритого апеляційного провадження вирішується шляхом постановлення ухвали про його закриття за такою скаргою.

За таких обставин, апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 , адвоката Тризни Є.В. на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 07 жовтня 2021 року підлягає закриттю, як помилково відкрите.

Керуючись ст.ст. 353, 357 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В :

Закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , адвоката Тризни Євгена Вікторовича на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 07 жовтня 2021 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 13 березня 2023 року.

Головуючий суддя: Л.М. Хіль

Судді: Л.І. Пилипчук

В.М. Триголов