Справа № 438/848/22
Провадження 2/438/75/2023
27 лютого 2023 року м. Борислав
Бориславський міський суд Львівської області в складі :
головуючого судді - Хемич О.Б.,
за участю секретаря судового засідання Валькович Г.К.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Бориславського міського суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця, -
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ОСОБА_2 з метою отримання банківських послуг звернулася до АТ КБ «ПриватБанк» та підписав заяву б/н від 26.12.2007. Своїм підписом у анкеті-заяві він підтвердив, що підписана ним заява разом з «Умовами та Правилами надання банківських послуг», «Тарифами» складає між ними договір про надання банківських послуг. При укладенні договору сторони керувалися ч.1 ст.634 ЦК України.
ОСОБА_2 порушив взяті на себе зобов`язання щодо своєчасного повернення коштів та сплати процентів за користування коштами, внаслідок чого виникла заборгованість.
ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 26.02.2016. Спадкоємцем, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини є відповідач ОСОБА_1 . Спадкування обов`язків відбулося відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України, так як відповідач не відмовився від спадщини у передбачені цивільним законодавством строки, а саме шість місяців від дня відкриття спадщини.
14.08.2020 позивачем було направлено претензія кредитора до Бориславської державної нотаріальної контори, та 09.09.2020 отримана відповідь в якій зазначалось, що спадкоємці померлого ОСОБА_2 із заявами про прийняття чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не звертались та спадкова справа після смерті спадкодавця була заведена на підставі претензії АТ КБ «Приватбанк».
Ухвалою судді від 22.09.2022 було відкрите провадження у справі та вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, з призначенням підготовчого засідання.
Крім цього, вказаною ухвалою задоволено клопотання позивача про витребування доказів, а саме витребувано з Бориславської державної нотаріальної контори копію спадкової справи заведеної після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . Також витребувано з відділу реєстрації Бориславської міської ради довідку про склад сім`ї та реєстрацію осіб за адресою: АДРЕСА_1 , станом на дату смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2
03.10.2022 через канцелярію суду від Бориславської державної нотаріальної контори надійшла спадкова справа №74/2020, яка заведена після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
16.02.2023 на адресу суду надійшла довідка від відділу реєстрації Бориславської міської ради про те, що за адресою АДРЕСА_1 в період з 25.02.2016 та по теперішні час зареєстровані ОСОБА_3 та ОСОБА_1 .
Ухвалою суду від 14.11.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.
Позивач в судове засідання не з`явився. 22.02.2023 подав до суду клопотання про розгляд справи без участі представника. Проти ухвалення заочного рішення не заперечив.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про розгляд справи, шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке відповідач отримав 27.10.2022, відзив на позов не подав, про причини своєї неявки суд не повідомив.
Враховуючи неявку відповідача повідомленого належним чином, відсутність відзиву на позовну заяву, а також відсутність заперечень позивача щодо ухвалення заочного рішення судом, суд постановив проводити заочний розгляд справи.
Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України.
Вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, суд дійшов таких висновків.
Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Судом встановлено, що 26.12.2007 між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_2 укладено кредитний договір, шляхом підписання анкети-заяви №б/н про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у АТ КБ «Приватбанк», згідно з умовами договору йому, ОСОБА_2 було відкрито картковий рахунок із початковим кредитним лімітом у розмірі, що зазначений у довідці про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку та надано у користування кредитну картку (а.с.19).
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 26.02.2019 відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бориславського міського управління юстиції у Львівській області (а.с.34).
Крім цього, у зазначеній претензії вказано, що на теперішній час банку стало відомо, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Враховуючи те, що позивачем не зазначено та не надано доказів того, коли саме позивачу стало відомо про смерть боржника, у суду не має підстав стверджувати, що позивачем заявлено претензію до спадкоємців спадкодавця у строк, передбачений ч.2 ст.1281 ЦК України.
Згідно відповіді від 27.08.2020 за №709/02-14 в.о завідувача державної нотаріальної контори О.І. Кушніра вбачається, що на підставі претензії ПАТ «Приватбанк» від 16.07.2020 в Бориславській державній нотаріальній конторі 27.08.2020 заведена спадкова справ №74/2020 (а.с.37).
Позивачем АТ КБ «Приватбанк» 07.04.2021 було направлено відповідачу ОСОБА_1 лист-претензію про сплату заборгованості ОСОБА_2 , як спадкоємцю, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с37).
Згідно з ст.608 ЦК України зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.
За приписами ст.ст.1216, 1218 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до п.5 ч.1 ст. 1219 ЦК України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.
За змістом зазначених норм у разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язаннями у правовідносинах, що допускають правонаступництво в порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи - її спадкоємця, таким чином, відбувається передбачена законом заміна боржника за зобов`язанням.
У зв`язку зі смертю боржника зобов`язання з повернення кредиту включаються до складу спадщини, умови кредитного договору щодо строків повернення кредиту не застосовуються, а підлягають застосуванню норми статей 1281, 1282 ЦК України щодо строків пред`явлення кредитором вимог до спадкоємців і порядку задоволення цих вимог кредитора.
Відповідно до ст.1281 ЦК України, кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частиною другою та третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.
За положеннями ст.1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.
Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.
Виходячи із наведеного, при вирішенні спору про стягнення зі спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора, судом підлягає встановленню, яке саме майно спадкоємець отримав у спадщину та яка його вартість.
У пункті 32 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» №5 від 30.03.2012 року роз`яснено, що з урахуванням положення ст.1282 ЦК України спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину. При цьому спадкоємці несуть зобов`язання погасити нараховані відсотки і неустойку тільки в тому випадку, якщо вони вчинені позичальникові за життя. Інші нараховані зобов`язання фактично не пов`язані з особою позичальника і не можуть присуджуватися до сплати спадкоємцями.
Під час вирішення питання процесуального правонаступництва сторони у справі спадкоємцем померлого спадкодавця суди мають з`ясовувати коло спадкоємців, обсяг матеріального правонаступництва для вирішення спору. При цьому підлягають врахуванню особливості, передбачені правилами статті 1282 ЦК України щодо об`єму успадкованого майна та співмірності вимог кредитора вартості частки в успадкованому майні спадкоємця, який відповідає перед кредитором лише у межах вартості прийнятої спадщини. Спадкоємець успадковує разом з правами спадкодавця його обов`язки, а тому саме від об`єму успадкованих прав та обов`язків залежить вибір спадкоємця щодо прийняття спадщини чи відмови від неї.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного цивільного суду у складі
Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 468/2121/14-ц.
Аналіз зазначених норм права дає можливість зробити висновок про те, що спадкоємці можуть задовольняти вимоги кредиторів лише: у разі прийняття майна у спадщину; у межах вартості успадкованого майна; у розмірі, яка виникла за життя спадкодавця.
Таким чином, позивач, зобов`язаний довести, що саме відповідач є спадкоємцем померлого, прийняв після нього спадщину та вартість успадкованого майна.
Із матеріалів копії спадкової справи №74/2020, яка була заведена після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , заведеної Бориславською державною нотаріальною конторою округу Львівської області, на підставі претензії ПАТ «Приватбанк» від 16.07.2020, вбачається, що заява про прийняття/відмову від спадщини у матеріалах спадкової справи не має, як і не має інформації щодо наявності або відсутності чинного заповіту після смерті ОСОБА_2 (а.с.59-68). А тому про коло спадкоємців та склад спадкового майна відомостей немає.
Відтак, позивач не надав належних та допустимих доказів на підтвердження обсягу та вартості спадкового майна після померлого ОСОБА_2 з метою визначення меж відповідальності спадкоємців останнього за зобов`язаннями померлого боржника перед позивачем.
Таким чином, зважаючи на те, що в матеріалах справи відомості про наявність спадкового майна після смерті ОСОБА_2 , а також доказів наявності такого майна суду не надано та судом не здобуто, тому з урахуванням всіх обставин та матеріалів справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог АТ КБ «Приватбанк» у зв`язку з чим ухвалює рішення про відмову у задоволенні позову.
Відповідно до вимог пункту 2 частини 2 статті 141 ЦПК України сплачений судовий збір у сумі 2481 грн покладається на позивача.
Керуючись ст. ст. 12, 81, 89, 141, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, суд,-
Відмовити у задоволенні позову акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитом спадкодавця. Судові витрати покласти на позивача.
Заочне рішення може бути переглянуто судом за письмовою заявою відповідача, яка подається до Бориславського міського суду Львівської області. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
На заочне рішення позивачем може бути подано апеляційну скаргу протягом 30 днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Львівського апеляційного суду.
Повне найменування учасників справи та їх місце проживання (місцезнаходження):
відповідач: ОСОБА_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .
Суддя О.Б. Хемич