УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Кушнір С.І.,

секретар судового засідання - Федоренко Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_2 13.07.2021 р. звернувся до суду із зазначеною позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 , про поділ сумісного майна подружжя в якому просить:

визнати квартиру АДРЕСА_1 та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_2 , площею 0,3601 га з цільовим призначенням: для колективного садівництва, кадастровий номер :04:001:2271, спільною сумісною власністю колишнього подружжя та здійснити їх поділ;

визнати за позивачем ОСОБА_2 право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , залишивши у власності відповідача ОСОБА_1 іншу 1/2 частину цієї квартири.

визнати за позивачем ОСОБА_2 право власності на 1/2 частини земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2 , площею 0,3601 га з цільовим призначенням: для колективного садівництва, кадастровий номер :04:001:2271 залишивши у власності відповідача ОСОБА_1 іншу 1/2 частину цієї земельної ділянки;

стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача ОСОБА_2 судові витрати на правничу допомогу та судовий збір в розмірі7264,00 грн.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 03.12.2021 р., відкрито загальне позовне провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, та призначено підготовче судове засідання.

17 лютого 2022 року представник відповідачки ОСОБА_1 - адвокат Богомолов О.С. подав зустрічну позовну заяву про поділ спільного майна подружжя, у якому просив:

визнати за ОСОБА_1 право особистої приватної власності на квартиру АДРЕСА_1 площею 120, 6 кв.м.;

визнати автомобіль «Фольксваген Пассат СС» 2013 р.в., VIN: НОМЕР_1 , днз НОМЕР_2 та готівкові кошти у сумі 880 000 Євро, що за курсом НБУ становить 14 044 800 грн спільною сумісною власністю колишнього подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_1 та здійснити їх поділ;

в порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_2 право приватної власності на автомобіль «Фольксваген Пассат СС» 2013 р.в., VIN: НОМЕР_1 , днз НОМЕР_2 ;

стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію вартості частини автомобілю «Фольксваген Пассат СС» 2013 р.в., VIN: НОМЕР_1 , днз НОМЕР_2 в розмірі 209 700, 00 грн;

стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 готівкових грошових коштів із суми 880 000 Євро, що за курсом НБУ становить 28 089 600 грн., які зберігалися родиною, а саме 14 044 800 грн.;

стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати за сплату судового збору у розмірі 7443 грн. та правову допомогу адвоката, які будуть підтверджені до винесення судового рішення по суті спору.

Дослідивши зустрічну позовну заяву судом встановлено наступне.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, також відповідно до ч.3 ст.193 ЦПК України вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Вирішуючи питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, встановлено, що зустрічна позовна заява подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, оскільки не зазначено обставин наявності у подружжя у власності готівкових грошових коштів саме в сумі 880 000 Євро на час розірвання шлюбу.

Оскільки суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв`язків, то лише за умови зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 175 ЦПК України є підстави для відкриття провадження у справі.

Також згідно з чинним законодавством зазначення доказів, на підтвердження кожної обставини позову щодо порушення прав позивача є обов`язковими для особи, яка пред`являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Крім того, у відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення вимог ст. 177 ЦПК України, до зустрічної позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, що підтверджено актом про втрату документів або пере підшивання справи, відсутність вкладень або порушення цілісності, пошкодження конверта (пакування), складеним 17.02.2022 року канцелярією Солом`янського районного суду м. Києва.

Відповідно до абз. 2 пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2022 рік» та станом на 1 січня 2022 року становить 2481, 00 грн. Отже, за одну вимогу майнового характеру, сума судового збору становить не менше 992,40 грн. та не більше 12405 грн.

Враховуючи, що один відсоток від заявленої ОСОБА_1 у зустрічному позові ціни позову (14 044 800, 00 грн.) є більшим ніж 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, до сплати нею підлягає 12405 грн.

За встановлених обставин, приходжу до переконання, що без усунення наведених вище недоліків, вирішити питання про прийняття зустрічної позовної заяви у справі неможливо.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи викладене вище, вимоги діючого законодавства, суддя приходить до висновку, що зустрічна позовна заява повинна бути залишена без руху із наданням строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали судді.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185, 193-194 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суддя, -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, шляхом подання до суду позовної заяви у новій редакції та документу про сплату судового збору, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.І. Кушнір