справа №176/2464/22
провадження №2/176/118/23
РІШЕННЯ

Іменем України

02 березня 2023 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі: головуючої судді Павловської І.А., розглянувши в місті Жовті Води, за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з позовом, де просить стягнути на свою користь з ДП «СхідГЗК» заборгованість по заробітній платі в розмірі 108432,83 гривень та середній заробіток за весь період затримки розрахунку по день ухвалення судового рішення в розмірі 45299,61 гривень.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що з у період з 15 липня 2010 року по 02 вересня 2022 року вона перебувала у трудових відносинах з ДП «СхідГЗК».

02 вересня 2022 року ОСОБА_1 звільнено за власним бажанням на підставі ч.3 ст.38 КЗпП України у зв`язку з невиконанням роботодавцем умов колективного договору. Вказаним наказом також була передбачена виплата грошової компенсації за 40 календарних днів невикористаної щорічної відпустки та виплата вихідної допомоги відповідно до ст.44 КЗпП України.

В день звільнення 02 вересня 2022 року відповідач письмово не повідомив позивача про нараховані суми, належні при звільненні та не здійснив виплату належних коштів, що є грубим порушенням ч.1 ст.116 КЗпП України. Згідно довідки відповідача від 20.10.2022 року заборгованість по невиплаченій заробітній платі перед позивачкою ОСОБА_1 складає 108432,95 грн.

Крім того, згідно довідки відповідача від 20.10.2022 року середньоденний заробіток позивача складає 767,79 грн.

У зв`язку з тим, що відповідач не провів повний розрахунок при звільненні позивача та, враховуючи те, що з моменту звільнення до моменту звернення до суду пройшло 59 робочих днів, позивачка вважає, що з відповідача підлягає стягненню середній заробіток за час затримки розрахунку, який на момент звернення до суду складає 45299,61 грн.

Таким чином, позивачка просить стягнути з ДП «СхідГЗК» на її користь 108432,83 грн. - заборгованість по заробітній платі та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, який на момент звернення до суду складає 45299,61 грн.

Ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 11 січня 2023 року по справі відкрито провадження та призначено до судового розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Позивачка про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін повідомлена належним чином, заперечень щодо розгляду справи без повідомлення сторін не подала.

Відповідно до вимог ЦПК України, представнику відповідача ДП «СхідГЗК» було вручено копію позовної заяви та додатків до неї, копію ухвали суду про відкриття провадження у справі. Надано строк для подачі заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження, відзиву на позовну заяву з наданням суду доказів в обґрунтування свого відзиву. Заперечень від відповідача щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, не надійшло.

Враховуючи, що справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

07 лютого 2023 року від ДП «СхідГЗК» на адресу Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшов відзив, в якому ДП «СхідГЗК» просить у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , відмовити в повному обсязі. Відповідач у відзиві зазначає, що ДП «СхідГЗК» у своїй господарській діяльності використовує розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в ПАТ АБ «Укргазбанк», через який веде свою господарську діяльність та здійснює сплату всіх податків, зборів, виплату заробітної плати працівникам. Крім того, для здійснення своєї господарської діяльності підприємством були відкриті ще три рахунки в АТ «Державний ощадний банк України».

Тривалість затримки виплат зумовлено фінансово-економічною кризою, нестабільним державним (бюджетним) фінансуванням та затримки у взаєморозрахунках, а також введеним воєнним станом в Україні та, як наслідок, перебування ДП «СхідГЗК» із 01.03.2022 року у вимушеному тимчасовому простої, що підтверджується Наказом №778/к від 01.03.2022 року.

Відповідно до Звіту про фінансовий стан підприємства на 31 січня 2023 року за ДП «СхідГЗК» рахується кредиторська заборгованість у розмірі 788058,00 грн., чистий збиток підприємства складає 550199,00 грн.

Згідно зі звітом про фінансові результати діяльності за ІV квартал 2022 року Форми №2 чистий збиток підприємства складає 341118,00 грн. Крім цього, поточна кредиторська заборгованість ДП «СхідГЗК» станом на 31.12.2022 року складає 856304,00 грн.

Таким чином, відповідач вважає, що належними та допустимими доказами підтверджує об`єктивність відсутності фінансової можливості щодо своєчасної виплати заробітної плати.

Суд, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до наступного висновку.

Так, відповідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що у період з 15 липня 2010 року по 02 вересня 2022 року ОСОБА_1 перебувала у трудових відносинах з ДП «СхідГЗК», що підтверджується записами у трудовій книжці (а.с.12-13).

Згідно наказу № 1218 о/с від 02.09.2022 року звільнена з посади інженера з організації та нормування праці відділу організації праці та заробітної плати управління ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат», 02 вересня 2022 року за власним бажанням у зв`язку з невиконанням роботодавцем умов колективного договору та визначено бухгалтерії підприємства виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за 40 календарних днів невикористаної щорічної відпустки та вихідну допомогу в розмірі тримісячного середнього заробітку (ст.44 КЗпП України) (а.с. 10).

Згідно Повідомлення станом на 31.08.2022 року ОСОБА_1 була нарахована сума розрахункових у розмірі 108432,95 грн. (а.с.9).

Відповідно до довідки ДП «СхідГЗК» №634 від 20.10.2022 року, на момент звільнення заборгованість по виплаті заробітної плати ОСОБА_1 складає 108432,95 грн, а саме: за квітень - 229,33 грн., за травень 2022 року 10499,22 грн; за червень 2022 року 10352,66 грн; за липень 2022 року 13923,57 грн; за серпень 2022 року 13249,34 грн; за вересень 2022 року 60178,83 грн.

Згідно довідки про доходи ДП «СхідГЗК» №635 від 18.10.2022 року середньоденна заробітна плата ОСОБА_1 складає 767,79 грн. (а.с.8).

Згідно із ч. 1 ст. 47 КЗпП України, роботодавець зобов`язаний у день звільнення видати працівникові копію наказу (розпорядження) про звільнення, письмове повідомлення про нараховані та виплачені йому суми при звільненні (стаття 116) та провести з ним розрахунок у строки, визначені статтею 116 цього Кодексу, а також на вимогу працівника внести належні записи про звільнення до трудової книжки, що зберігається у працівника.

За змістом ст. 116 КЗпП України, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні, із зазначенням окремо кожного виду виплати (основна та додаткова заробітна плата, заохочувальні та компенсаційні виплати, інші виплати, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до законодавства, у тому числі при звільненні) роботодавець повинен письмово повідомити працівника в день їх виплати.

При цьому, відсутність фінансово-господарської діяльності або коштів у роботодавця не виключає його вини в невиплаті належних звільненому працівникові коштів та не звільняє роботодавця від відповідальності, передбаченої ст. 117 КЗпП України.

Відповідно ч.2 ст.233 КЗпП із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Ст. 2 Закону України «Про оплату праці» визначає структуру заробітної плати, а саме:

- основна заробітна плата - винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки), яка встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців;

- додаткова заробітна плата - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці, яка включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством, премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій;

- інші заохочувальні та компенсаційні виплати, до яких належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Згідно ч.1 ст.83 КЗпП України у разі звільнення працівника йому виплачується грошова компенсація за всі не використані ним дні щорічної відпустки, а також додаткової відпустки працівникам, які мають дітей або повнолітню дитину з інвалідністю з дитинства підгрупи А I групи.

Проаналізувавши зазначені норми, суд приходить до висновку, що всі суми (заробітна плата, компенсація за несвоєчасну виплату заробітної плати, компенсація за невикористану відпустку, тощо), належні до сплати працівникові, мають бути виплачені у день його звільнення.

Враховуючи вищевикладені обставини, а також те, що позивач звернувся до суду в строк, визначений ст.233 КЗпП України, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача в частині стягнення заборгованості по заробітній платі підлягають задоволенню, оскільки з нею не проведений розрахунок по заробітній платі.

Що ж стосується середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, то слід зазначити наступне.

Позивачка просить стягнути з відповідача середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні, який станом на 25.11.2022 року, тобто на день звернення до суду із позовом становив 45299 грн. 61 коп.

Згідно із ч. 1 ст. 47 КЗпП України, власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 117 КЗпП України, у разі невиплати з вини роботодавця належних звільненому працівникові сум у строки, визначені статтею 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку, але не більш як за шість місяців.

Пунктом 20 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 року №13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» роз`яснено, що встановивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст. 117 КЗпП стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при не проведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності.

Згідно правового висновку Верховного Суду України у спорі про стягнення заборгованості із заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (постанова у справі № 6-64цс13 від 3 липня 2013 року) згідно із ч. 1 ст. 117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені у ст. 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

При цьому, відсутність фінансово-господарської діяльності або коштів у роботодавця не виключає його вини в невиплаті належних звільненому працівникові коштів та не звільняє роботодавця від відповідальності, передбаченої ст. 117 КЗпП України.

Порядок здійснення відповідних розрахунків визначено Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100.

Пунктом 8 даного Порядку передбачено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Відповідно до статті 27 Закону «Про оплату праці» Порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Із наданої позивачем довідки №635 від 20.10.2022 року вбачається, що середньоденна заробітна плата ОСОБА_1 складає 767,79 грн.

Таким чином, оскільки позивачка була звільнена з роботи 02 вересня 2022 року, час затримки кінцевого розрахунку при звільненні, станом на 02 березня 2023 року, складає 128 робочих днів.

Отже, із відповідача на користь позивачки слід стягнути середній заробіток за час затримки кінцевого розрахунку при звільненні в сумі 98277 грн. 12 коп. (767,79 грн/день * 128 робочих дні).

Доводи відповідача про відсутність коштів у підприємства та тяжкий фінансовий стан не приймаються судом до уваги, оскільки сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності.

Таким чином суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивачки всю суму середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, вважаючи її співмірною розміру заборгованості на день звільнення, та діям відповідача щодо якнайшвидшого погашення заборгованості.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Таким чином, на підставі ст.141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь держави сума судового збору у розмірі 1084,33 грн. за вимогу про стягнення заробітної плати.

Крім того, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача ДП «СхідГЗК» на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 992,40 грн., сплачений при подачі позову до суду за вимогу про стягнення середнього заробітку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 116,117 КЗпП, ст.ст. 12, 81, 141, 263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Державного підприємства «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні задовольнити.

Стягнути з Державного підприємства «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» (, юридична адреса: вул.Горького, 2, місто Жовті Води, Дніпропетровська область), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , заборгованість по заробітній платі у розмірі 108432 (сто вісім тисяч чотириста тридцять дві) гривні 83 копійки.

Стягнути з Державного підприємства «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» (, юридична адреса: вул.Горького, 2, місто Жовті Води, Дніпропетровська область), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , середній заробіток за весь час затримки розрахунку у розмірі 98277 (дев`яносто вісім тисяч двісті сімдесят сім) гривень 12 копійок.

Рішення суду в частині стягнення заборгованості по заробітній платі за один місяць допустити до негайного виконання.

Стягнути з Державного підприємства «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» (, юридична адреса: вул.Горького, 2, місто Жовті Води, Дніпропетровська область), на користь держави судовий збір у розмірі 1084 (одна тисяча вісімдесят чотири) гривні 33 копійок.

Стягнути з Державного підприємства «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» (, юридична адреса: вул.Горького, 2, місто Жовті Води, Дніпропетровська область), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , судовий збір у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області Інна ПАВЛОВСЬКА