ПОСТАНОВА

Іменем України

14 березня 2023 року м. Кропивницький

справа № 405/4686/21

провадження № 22-ц/4809/279/23

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Голованя А.М. (головуючий, суддя-доповідач), Дуковського О.Л., Дьомич Л.М.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області, Державна казначейська служба України,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 09 серпня 2022 року у складі судді Іванової Л.А.

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У липні 2021 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, Державної казначейської служби України про стягнення моральної шкоди, завданої бездіяльністю працівниками поліції.

В обґрунтування позову зазначив, що 03.09.2020 та 03.02.2021 він звертався до Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області з заявами про вчинення кримінального правопорушення за ознаками злочинів, передбачених ч.1 ст.296, ч.1 ст.213, ч.1 ст.354, ст.356 КК України. В порушення вимог ст.214 КПК України, відповідні відомості за його заявами до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були. Вказував, що така бездіяльність посадових осіб Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області грубо порушує його права, які закріплені Конституцією України, та його права, як заявника, потерпілого на ефективний засіб правового захисту, гарантованого ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зазначав, що ухвалами слідчих суддів Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 03.09.2020 у справі за №385/1262/19, провадження № 1-кс/385/356/19, № 385/1263/19, провадження № 1кс/385/357/19 та від 03.02.2021 у справі №385/135/21, провадження № 1-кс/385/22/21, № 385/136/21, провадження № 1-кс/385/23/21 визнано факт бездіяльності слідчого Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявами, поданими 03.09.2020 та 03.02.2021. та зобов`язано слідчого, визначеного керівником органу досудового розслідування Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області внести відомості до ЄРДР на підставі поданих ним повідомлень за №3158 від 08.08.2019, за №3157 від 08.08.2019, за №3628 від 16.09.2020 та за №3631 від 16.09.2020 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.296, ч.1 ст.213, ч.1 ст.354, ст.356 КК України та розпочати розслідування.

Крім того, вказував, що ухвалами слідчих суддів Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 19.02.2021 у справі № 385/1004/19, 1-кс/385/33/21, від 22.02.2021 у справі № 385/232/21, 1кс/385/35/21, від 23.02.2021 у справі №385/231/21, 1-кс/385/34/21, від 11.03.2021 у справі № 385/310/21, 1-кс/385/55/21, від 12.03.2021 у справі №385/307/21, 1-кс/385/52/21, від 06.04.2021 у справі №385/470/21, 1кс/385/98/21 та від 07.04.2021 у справі № 385/90/19, 1-кс/385/98/21 скасовано постанови слідчих Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області Рябова Ю.І. та Юрченка С.В. про закриття кримінальних проваджень від 26.03.2019 за ч.1 ст.249 КК України за №0000143, від 30.11.2019 за ч.1 ст.191 КК України за №0000107, від 28.06.2019 за ч.1 ст.354 КК України за №0000079, від 30.11.2019 за ч.1 ст.185 КК України за №0000511, від 30.11.2019 за ст.356 КК України за №0000148, від 30.10.2019 за ч.1 ст.191 КК України за №0000467, від 19.12.2018 за ч.1 ст.141, ч.1 ст.364 КК України за №0000612, з підстав не проведення досудового розслідування, не розгляду клопотань про проведення слідчих дій та невиконанням вказівок прокурора.

Унаслідок зазначеної вище бездіяльності та неправомірних дій Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області йому було завдано моральних страждань, які полягали у відчутті стурбованості, страху за своє життя, так як не притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності викликає у нього відчуття незахищеності та безкарності осіб, які вчинили кримінальне правопорушення, в нього погіршився стан здоров`я, почалися головні болі, він втратив нормальний сон, став замкнутим та дратівливим.

Посилаючись на зазначені обставини, просив стягнути на його користь з Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України через Державну казначейську службу України у відшкодування моральної шкоди 10 000 грн., а також 290 грн на відшкодування витрат, пов`язаних з друком додатків, позовної заяви та відправлення документів до суду засобами поштового зв`язку.

Короткий зміст рішення суду

Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 09 серпня 2022 року позов задоволено частково.

Стягнуто на користь ОСОБА_1 з Державного бюджету України шляхом списання коштів з Єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України через Державну казначейську службу України у відшкодування моральної шкоди 3 500 грн. 00 коп. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Вирішено питання про судові витрати.

Короткий зміст вимог і доводів апеляційної скарги

В обґрунтування апеляційної скарги Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області зазначає, що рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог, ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Зокрема зазначає, що ГУНП є неналежним відповідачем у даній справі, оскільки суб`єктом відповідальності є держава, а не конкретний судово-слідчий орган.

Звертає увагу, що сам факт скасування процесуального рішення слідчого не свідчить про завдання особі шкоди та про наявність підстав для її відшкодування, оскільки для наявності зобов`язання по відшкодуванню шкоди відповідно до статей 1166, 1167, 1176 ЦК України потрібна наявність незаконного рішення, дії чи бездіяльності органу, наявність шкоди, протиправність дій її заподіювача та причинний зв`язок між його діями та шкодою, які підлягають доказуванню на загальних підставах та є обов`язком позивача.

Представник відповідача зауважує, що позивачем не надано належних доказів які вказують на незаконність дій органу досудового розслідування та на наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діянням заподіювача (органи досудового слідства) та вини останнього в його заподіянні.

Вказує, що відсутні обґрунтовані розрахунки сум, з яких виходив позивач при визначені суми завданої йому шкоди, отже без надання документальних доказів про моральні страждання, приниження честі, гідності, порушення звичайного складу життя, психологічної напруги, є лише припущеннями і не можуть братися до уваги як фактичні дані.

Посилаючись на зазначені обставини просив скасувати рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 09 серпня 2022 року та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 в повному обсязі.

Узагальнені доводи і заперечення інших учасників справи

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 зазначив, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, вважає її доводи безпідставними, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Суд першої інстанції встановив такі обставини

Ухвалою Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 03 вересня 2019 року (справа №385/1262/19) задоволено частково скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність Гайворонського ВП ГУНП України в Кіровоградській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Зобов`язано слідчого, визначеного керівником органу досудового розслідування Гайворонського ВП ГУНП України в Кіровоградській області внести відомості за ознаками кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі повідомлення, поданого 08.08.2019 ОСОБА_1 про вчинення кримінального правопорушення та розпочати розслідування.

Ухвалою слідчого судді Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 03 вересня 2019 року (справа №385/1263/19) задоволено частково скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність Гайворонського ВП ГУНП України в Кіровоградській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Зобов`язано слідчого, визначеного керівником органу досудового розслідування Гайворонського ВП ГУНП України в Кіровоградській області внести відомості за ознаками кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі повідомлення, поданого 08.08.2019 ОСОБА_1 про вчинення кримінального правопорушення та розпочати розслідування.

Крім того, ухвалою слідчого судді Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 04 лютого 2021 року (справа №385/136/21) за скаргою ОСОБА_1 на бездіяльність Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР, - зобов`язано слідчого, визначеного керівником органу досудового розслідування ВП №1 (м.Гайворон) Голованівського РВП ГУ НП в Кіровоградській області внести відомості за ознаками кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі повідомлення, поданого 16.09.2020 ОСОБА_1 про вчинення кримінального правопорушення та розпочати розслідування.

На підставі зазначеної ухвали слідчого судді 05.02.2021 підрозділом дізнання відділення поліції №1 (м.Гайворон) Голованівського РВП ГУ НП в Кіровоградській області до ЄРДР внесено відповідні відомості (кримінальне провадження №0000002, внесене до ЄРДР 05.02.2021 року, попередня правова кваліфікація ч.1ст.296 КК України).

Ухвалою слідчого судді Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 03 лютого 2021 року (справа №385/135/21) задоволено скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб СВ Гайворонського ВП ГУНП України в Кіровоградській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Зобов`язано уповноважених осіб ВП №1 (м.Гайворон) Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_1 16.09.2020 №3628.

На підставі зазначеної ухвали слідчого судді 06.02.2021 року підрозділом дізнання відділення поліції №1 (м.Гайворон) Голованівського РВП ГУ НП в Кіровоградській області до ЄРДР внесено відповідні відомості (кримінальне провадження №0000003, внесене до ЄРДР 06.02.2021 року, попередня правова кваліфікація ч.1ст.296 КК України).

Також, судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 19 лютого 2021 року (справа №385/1004/19) задоволено скаргу ОСОБА_1 на постанову слідчого СВ Гайворонського відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області від 31.10.2019 року про закриття кримінального провадження. Постанову слідчого СВ Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області від 31.10.2019 року про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000143 від 26.03.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, - скасовано з підстав її передчасності, а також не додержання слідчим при винесенні постанови вимог п.2 ч.5 ст.110 КПК України, формальною організацією і поверховим проведенням досудового розслідування по кримінальному провадженню, не проведенням допиту свідків. Також в ухвалі слідчого судді зазначено, що заявник має право на повний і всебічний розгляд факту можливого кримінального правопорушення, разом з тим, зазначені положення кримінального процесуального закону фактично були порушені слідчим при прийнятті процесуального рішення про закриття кримінального провадження.

Ухвалою слідчого судді Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 22 лютого 2021 року (справа №385/232/21) задоволено скаргу ОСОБА_1 . Постанову слідчого СВ Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області Рябова Ю.І. від 30.11.2019 року про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000107 від 07.03.219 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.191 КК України, - скасовано з підстав її передчасності, зокрема, не перевірено усіх доводів заявника та не проведено слідчим усіх необхідних слідчих дій, зокрема, не проведено допит свідка.

Ухвалою слідчого судді Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 23 лютого 2021 року (справа №385/231/21) скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Постанову слідчого СВ Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області Рябова Ю.І. від 28.06.2019 року про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000079 від 19.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.354 КК України, - скасовано, з підстав її передчасності, оскільки не було перевірено всі доводи заявника тане проведено усі необхідні слідчі (процесуальні) дії, зокрема, не проведено допит свідків.

Крім того, ухвалою слідчого судді Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 11 березня 2021 року (справа №385/310/21) задоволено скаргу ОСОБА_1 . Постанову слідчого СВ Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області Рябова Ю.І. від 30.11.2019 року про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000511 від 23.09.219 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України, - скасовано з підстав її передчасності та не проведенням слідчим всіх необхідних слідчих дій в кримінальному провадженні, спрямованих на з`ясування обставин провадження.

Ухвалою слідчого судді Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 12 березня 2021 року (справа №385/307/21) задоволено скаргу ОСОБА_1 . Постанову старшого слідчого СВ Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області Рябова Ю.І. від 30.11.2019 року про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000148 від 27.03.219 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, - скасовано з підстав невиконання слідчим вказівок заступника начальника СУ ГУНП в Кіровоградській області Кожухівського В. від 25.06.2019 року з відсутністю, при цьому, відомостей про причини невиконання зазначених вказівок, крім того, постановою слідчого від 19.06.2019 року було частково задоволено клопотання ОСОБА_1 , зокрема, в частині допиту ОСОБА_2 , чого зроблено не було та матеріали провадження не містять даних протоколу допиту останнього.

Ухвалою Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 06 квітня 2021 року (справа №385/470/21) частково задоволено скаргу ОСОБА_1 , який є заявником, особою, яка подала повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, на постанову слідчого від 30.10.2019 року про закриття кримінального провадження №0000467 від 06.09.2019 року. Постанову слідчого СВ Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області Рябова Ю.І. від 30.10.2019 року про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000467 від 06.09.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.191 КК України, - скасовано, з тих підстав, що постанова про закриття кримінального провадження винесена передчасно та слідчим не проведено усі необхідні слідчі дії, зокрема, не проведено допит свідків.

Крім того, ухвалою слідчого судді Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 07 квітня 2021 року (справа №385/90/19) задоволено скаргу ОСОБА_1 на постанову слідчого СВ Гайворонського відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області від 19.12.2018 року про закриття кримінального провадження. Постанову слідчого СВ Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області від 19.12.2018 року про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000612 від 20.11.2018 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.141, ч.1 ст.364 КК України, - скасовано, з підстав її передчасності, а також не додержання слідчим при винесенні постанови вимог п.2 ч.5 ст.110 КПК України, формальною організацією і поверховим проведенням досудового розслідування по кримінальному провадженню.

Судом також встановлено, що ухвалами слідчих суддів Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 04.02.2021 року (справа №385/136/21), від 03.02.2021 року (справа №385/135/21), від 03.09.2019 року (справа №385/1263/19), від 03.09.2019 року (справа №385/1262/19), за скаргами ОСОБА_1 на бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР, - зобов`язано слідчого, визначеного керівником органу досудового розслідування Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області внести відомості за ознаками кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяв/повідомлень заявника ОСОБА_1 та розпочати розслідування.

Мотиви ухваленого апеляційним судом рішення

Згідно ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до положень ч.1 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи вищезазначене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 1, 2, 4 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що вона підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи частково позовні вимоги ОСОБА_1 , суд першої інстанції дійшов висновку, що ухвалами слідчих суддів Гайворонського районного суду Кіровоградської області встановлено факт бездіяльності слідчих СВ Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області при проведенні досудових розслідувань в кримінальних провадженнях за №0000143, №0000107, №0000079, №0000511, №0000148, №0000467, №0000612, тому суд вважав, що його доводи про спричинення йому моральної шкоди, яка полягає у моральних стражданнях, переживаннях, викликаних неправомірною бездіяльністю посадовими особами Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області під час досудових розслідувань вказаних кримінальних проваджень, знайшли своє підтвердження під час розгляду справи.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з наступних підстав.

Перелік основних способів захисту цивільних прав та інтересів визначається частиною другою статті 16 ЦК України, до яких, зокрема, належить відшкодування моральної шкоди.

Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Згідно зі статтею 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

На підставі вказаної норми відшкодуванню за рахунок держави підлягає шкода у випадку встановлення факту заподіяння такої шкоди незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади.

Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені статтею 1176 ЦК України.

Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу.

Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою статті 1176 ЦК України, а саме: у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт.

За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті 1173, 1174 цього Кодексу).

Статтею 1174 ЦК України передбачено, що шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи.

Згідно з частиною першою статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

За змістом статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (стаття 76 ЦПК України).

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалами слідчих суддів Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 19 лютого 2021 року (справа №385/1004/19), від 22 лютого 2021 року (справа №385/232/21), від 23 лютого 2021 року (справа №385/231/21), від 11 березня 2021 року (справа №385/310/21), від 12 березня 2021 року (справа №385/307/21), від 06 квітня 2021 року (справа №385/470/21) та від 07 квітня 2021 року (справа №385/90/19), постанови слідчих СВ Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області про закриття кримінальних проваджень (к/п №0000143 від 26.03.2019, №0000107 від 07.03.219, №0000079 від 19.02.2019, №0000511 від 23.09.219, №0000148 від 27.03.2019, №0000467 від 06.09.2019, №0000612 від 20.11.2018 - скасовано.

Вказаними ухвалами слідчих суддів зобов`язано слідчого, визначеного керівником органу досудового розслідування Гайворонського ВП ГУНП України в Кіровоградській області, вчинити певні дії.

Для наявності підстав зобов`язання відшкодувати шкоду відповідно до вимог статті 1174 ЦК України потрібна наявність незаконного рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, наявність шкоди, протиправність дій її заподіювача та причинний зв`язок між його діями та шкодою, а тому позивач в цій справі повинен довести належними та допустимими доказами завдання йому шкоди і що дії або бездіяльність відповідача є підставою для відшкодування шкоди в розумінні статей 1167, 1174 ЦК України.

Однією із засад кримінального провадження є забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, гарантоване статтею 24 КПК України, згідно з якою кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

За змістом частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження.

За правилом частини другої статті 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування реалізується така засада кримінального судочинства, як реалізація особою права на оскарження їх процесуальних рішень, дій чи бездіяльності до суду.

Використання позивачем передбаченого законом судового контролю на стадії досудового розслідування, внаслідок якого постановлені вказані ухвали слідчими суддями, є легальною можливістю захистити свої права, якою він скористався. Позитивний результат від реалізації процесуальних прав позивача в межах досудового слідства не є достатнім доказом протиправності дій відповідача і тому не може бути підставою для цивільно-правової відповідальності.

Проведення слідчих процесуальних дій в рамках кримінального провадження, реалізація дій заявника на оскарження процесуальних дій слідчого, не свідчить про незаконність дій слідчого та прокуратури.

Матеріали справи не містять доказів про те, що посадовими особами органів поліції вчинено будь-які протиправні дії стосовно ОСОБА_1 під час досудового розслідування у кримінальних провадженнях за №0000143, №0000107, №0000079, №0000511, №0000148, №0000467, №0000612.

Суд, здійснюючи нагляд за дотриманням верховенства права та законності у процесуальній діяльності слідчого та прокурора, забезпечує дотримання основних прав та інтересів особи та реалізує відповідний судовий контроль за їх діяльністю, що має на меті усунути недоліки у такій діяльності.

Наявність певних недоліків у процесуальній діяльності зазначених посадових осіб сама по собі не може свідчити про незаконність їх діяльності як такої й, відповідно, не може бути підставою для безумовного відшкодування моральної шкоди.

При цьому не будь-яке рішення слідчого судді свідчить про протиправність дій державних органів, а мають значення конкретні обставини, встановлені таким рішенням. При встановленні в порядку судового контролю слідчим суддею протиправності дій чи бездіяльності слідчих органів для вирішення питання про відшкодування шкоди необхідним є доведення заподіяння такими діями (бездіяльністю) моральної шкоди та, відповідно, наявність причинно-наслідкового зв`язку між такими діями (бездіяльністю) та заподіяною шкодою.

Зазначена позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема у постановах від 30 червня 2020 року у справі № 641/7984/17 (провадження № 61-36602св18), від 03 липня 2020 року у справі № 686/27965/19 (провадження № 61-8293св20), від 25 січня 2021 року у справі № 227/4410/19 (провадження № 61-9407св20), від 25 березня 2021 року у справі № 227/3052/19 (провадження № 61-22337св19) та є сталою.

З огляду на зазначене, процесуальні рішення, на які посилається позивач на обґрунтування позову, є предметом оскарження відповідно до правил статті 303 КПК України, що у свою чергу є механізмом реалізації права особи на контроль в порядку кримінального судочинства за діяльністю уповноважених осіб на здійснення функцій органу досудового розслідування і тому не свідчать про незаконність дій слідчого та прокурорів, як підстави для відшкодування моральної шкоди.

У справі відсутні висновків компетентних органів прокуратури вищого рівня відповідно до вимог ст. 308 КПК України так і судових рішень якими б встановлено факт невиконання або неналежного виконання ними службових обов`язків під час досудового розслідування у вказаних кримінальних провадженнях та притягнення цих осіб до відповідальності, передбаченої чинним законодавством.

Отже, при розгляді справи ОСОБА_1 не доведено протиправність дій посадових осіб ГУНП в Кіровоградській області, внаслідок яких йому була заподіяна моральна шкода. Належних і допустимих доказів з цього приводу він до суду не надав.

За таких обставин, оскільки права ОСОБА_1 в кримінальному провадженні були відновлені ухвалами слідчого судді, то це є достатньою сатисфакцією із урахуванням обставин цієї справи.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін та інші проти України», № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Зважаючи на викладене рішення суду відповідно до положень ст. 376 ЦПК України підлягає скасуванню в частині вирішення вимоги про відшкодування моральної шкоди з ухваленням в цій частині нового рішення про відмову у задоволенні позову. В частині вирішення вимоги про відшкодування матеріальних витрат та розподілу судових витрат рішення суду необхідно залишити без змін.

Щодо розподілу судових витрат

Згідно ч.13 ст. 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат. В силу частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

В силу пункту 13 частини 2 статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір не справляється за подання: позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду. Тому позивачем судовий збір не сплачувався при зверненні до суду.

Відповідно до платіжного доручення № 8694 від 14 грудня 2022 року за подачу апеляційної скарги на рішення суду Головним управлінням Національної поліції у Кіровоградській області сплачено судовий збір у розмірі 1500,00 гривень.

Згідно ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, сплачений ГУНП у Кіровоградській області судовий збір за подачу апеляційної скарги підлягає компенсуванню за рахунок держави.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381-384, 390 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області задовольнити частково.

Рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 09 серпня 2022 року скасувати в частині вирішення вимоги про відшкодування моральної шкоди.

Ухвалити в цій частині нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про відшкодування моральної шкоди відмовити. В решті рішення залишити без змін.

Компенсувати понесені Головним управлінням Національної поліції у Кіровоградській області судові витрати на сплату судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі 1500 грн за рахунок держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови у випадку, передбаченому ст.389 ЦПК України.

Головуючий суддя А.М. Головань

Судді О.Л. Дуковський

Л.М. Дьомич