Справа № 383/1184/22
Номер провадження 2-п/383/3/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2023 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області в складі головуючої судді Адаменко І.М.,

за участю секретаря судового засідання Костецького С.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бобринець Кіровоградської області в приміщенні Бобринецького районного суду Кіровоградської області заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі № 383/1184/22 за позовною заявою Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення у справі № 383/1184/22 за позовною заявою Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, обґрунтовуючи заяви тим, що вищевказаним заочним рішенням від 01.02.2023 року позовні вимоги були задоволенні, а саме стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг «Monobank» №б/н від 18.12.2019 року станом на 15.09.2022 року в сумі 36359,39 грн. та судовий збір в сумі 2481,00 грн.

В обґрунтування заяви вказує, що заочне рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 01.02.2023 року підлягає перегляду у зв`язку з наступним. Він не був присутнім під час ухвалення заочного рішення від 01.02.2023 року, копію рішення отримав лише 15.02.2023 року на свою електронну адресу, також на свою електронну адресу він отримав копію позовної заяви з відповідними додатками, після чого тільки дізнався про зміст позовних вимог. До ухвалення судом рішення у справі він не отримував примірника позовної заяви та додатків до неї, ухвали про відкриття провадження у справі, судових повісток. Про існування даної справи він дізнався із сайту Судова влада України тільки 30 січня 2023 року. За таких обставин він був позбавлений можливості реалізувати свої процесуальні права як відповідача. Таким чином 31.01.2023 року ним було надіслано на офіційну електронну адресу Бобринецького районного суду Кіровоградської області клопотання в якому просив перенести розгляд справи на іншу дату для того, щоб він зміг ознайомитися із матеріалами даної цивільної справи. Додатково повідомляє, що за місцем свого проживання перебуває вкрай рідко, та як є фізичною особою підприємцем, здійснює свою господарську діяльність у сфері надання послуг з вантажних перевезень, тому переважно перебуває у відрядженнях, тому жодної повістки про виклик до суду не отримував, в судові засідання не з`явився, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин. Крім того вказує, що позовні вимоги та обставини викладені в позовній заяві не визнає та заперечує проти задоволення позову, враховуючи наступне, він отримав від позивача банківські послуги та отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на рахунок, платіжним засобом якого була платіжна банківська картка. Кредит частково сплачував, однак не погоджується з розміром заборгованості, яким нібито він мав сплатити. Звертає увагу суду, що анкета заява до Договору про надання банківських послуг, не є підтвердженням того, що його було дійсно ознайомлено з усіма істотними умовами договору. Враховуючи вищевикладене звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення.

Заявник (відповідач) ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлена належним чином, в заяві про перегляд заочного рішення просить її задовольнити.

АТ «Універсал Банк» його представник в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлені належним чином.

Згідно ч.1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вивчивши надані до заяви документи, перевіривши матеріали справи, суд вважає, що заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ч.6 ст.187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України суддею направлено запит до відповідного органу реєстрації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача, на який Бобринецькою міською радою Кіровоградської області 15 грудня 2022 року листом №03-42/1312/05 повідомлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.48).

Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 19 грудня 2022 року відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін.

Відповідно до ухвали про відкриття провадження у справі відповідачу на адресу його зареєстрованого місця проживання направлено позовну заяву з додатками та копію ухвали про відкриття провадження рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Однак, копія ухвали з додатками до неї повернулась на адресу суду з відміткою: «адресат відсутній за вказаною адресою» ( а.с.59-60).

Судове засідання, призначене на 03 січня 2023 року, було відкладено на 01 лютого 2023 року, оскільки сторони в судове засідання не з`явилися.

Відповідачу ОСОБА_1 на адресу його зареєстрованого місця проживання повторно направлено судову повістку про виклик в судове засідання рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Однак повістка повернулась на адресу суду з поштовою відміткою: «адресат відсутній за вказаною адресою» ( а.с.61-62).

Окрім того, судом було здійснено виклик відповідача ОСОБА_1 в судове засідання також через його офіційну електронну адресу, про що маються довідки про доставку електронного листа ( а.с.55-56).

Однак, відповідач повторно не прибув в судове засідання. Про причини неявки не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи від нього не надходило. Відзиву на позов не подав.

Оскільки відповідач у судове засідання не прибув повторно, будучи належно повідомленим про час та місце слухання справи за зареєстрованим місцем проживання, судом ухвалено заочне рішення у справі, проти чого позивач не заперечував.

Заочним рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 01 лютого 2023 року у справі № 383/1184/22 за позовною заявою Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, позовні вимоги були задоволенні повністю та стягнуто з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг «Monobank» №б/н від 18.12.2019 року станом на 15.09.2022 року в сумі 36359,39 грн. та судовий збір в сумі 2481,00 грн. (а.с.66-73).

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, в результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення, суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Згідно із положеннями п.3) ч.2 ст. 285 ЦПК Україниу у заяві про перегляд заочного рішення також повинно бути зазначено, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це, а відповідно п.4) ч.2 ст.285 ЦПК України також посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Згідно з вимогами ч.6 ст.128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: 2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку (ч.7 ст.128 ЦПК України).

Згідно п.4) ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Надіслання листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб говорити про належне повідомлення, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю суду.

Такий висновок Касаційний господарський суд Верховного Суду виклав у постанові від 18 березня 2021 року у справу № 911/3142/19.

Отже, судом при ухваленні заочного рішення, було дотримано норм цивільного процесуального законодавства щодо повідомлення відповідача про розгляд справи та ухвалення заочного рішення, оскільки відповідач, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, не з`явився в судове засідання та не повідомив суд про причини неявки, а представник позивача надав згоду на ухвалення заочного рішення.

Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків ( ч.2 ст.76 ЦПК України).

Згідно вимог ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.6 ст.81 ЦПК України).

Однак, всупереч вимогам ч.2 ст.285 ЦПК у заяві про перегляд заочного рішення не наведено посилання на жодний доказ, передбачений ч.2 ст.76 ЦПК, яким відповідач ОСОБА_1 обґрунтовує свої заперечення проти позовних вимог позивача АТ «Універсал Банк» про стягнення заборгованості та всупереч вимог ч.7 ст.285 ЦПК України відповідачем не додано доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, чи можуть призвести до скасування заочного рішення, ухваленого 01 лютого 2023 року, або ж вплинути на його зміст та можуть привести до ухвалення іншого рішення, або його зміни.

Заочне рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 01 лютого 2023 року у цивільній справі № 383/1184/22 у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості є обґрунтованим та базується на досліджених у повному обсязі у судовому засіданні доказах, а доводи викладені у заяві про перегляд заочного рішення не можуть розцінюватися судом в якості доказів, що мають істотне значення для вирішення справи та не були враховані судом під час ухвалення заочного рішення.

Крім того, відповідач посилається на те, що ним до суду було скеровано 01.02.2023 року о 10 год.30 хв. на офіційну електронну адресу суду клопотання про перенесення слухання справи на іншу дату та заявлено головуючому судді відвід у даній справі, але дані клопотання не враховано судом.

При цьому, судом встановлено, що розгляд даної справи було призначено на 08 год. 30 хв. 01 лютого 2023 року, а вказані відповідачем клопотання та заява про відвід судді до суду надійшли вже після ухвалення судом у даній справі заочного рішення об 10 год.30 хв. та 10 год 44 хв. 01 лютого 2023 року, а тому не могли бути враховані судом.

Крім того, згідно пункту 1 розділу ХІ Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 (у редакції рішення Ради суддів України №17 від 02.03.2018) передбачено, що обмін електронними документами між судом, ОСП, фізичними особами та учасниками судового процесу забезпечується засобами підсистеми електронного суду.

Відповідно до пункту 25 Положення про ЄСІТС процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду виключно з використанням підсистеми «Електронний суд».

Натомість, пунктом 59 розділу IV «Перехідні положення» Положення про ЄСІТС встановлено, що до початку функціонування всіх підсистем (Модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Згідно зі ст.5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронним документом є документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством.

Відповідно до ст.6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» створення електронного документа завершується накладенням електронного підпису. Електронний підпис використовується для ідентифікації автора електронного документа.

Відповідно до ст.3 Закону України «Про електронний цифровий підпис» електронний цифровий підпис за правовим статусом прирівнюється до власноручного підпису (за умови додержання встановлених вимог до підпису і сертифікатів). Електронний цифровий підпис використовується фізичними та юридичними особами суб`єктами електронного документообігу для ідентифікації підписувача та підтвердження цілісності даних в електронній формі.

Судом встановлено, що надіслані відповідачем 01.02.2023 року на адресу суду клопотання і заява про відвід судді не засвідчені кваліфікаційним електронним підписом в порушення ст.6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», тому не є належними документами.

Виходячи з вищевикладеного, оцінюючи в сукупності наявні у справі докази, суд приходить до висновку про те, що відповідачем не доведено поважності причин неявки в судові засідання та не надано відповідних доказів на підтвердження поважності причини неявки в судове засідання 01.02.2023 року, також не надано доказів,якими б відповідач обгрунтовував свої заперечення про вимог позивача, та які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тому заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 127, 128, 259, 260, 261, 284,285, 287, 288 ЦПК України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 22.12.2022 року ухваленого у цивільній справі № 383/1167/22 за позовною заявою Акціонерного товариства «ОТП БАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч. 4 статті 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня постановлення даної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 02.03.2023 року.

Суддя І. М. Адаменко