Справа №:755/2032/23
Провадження №: 2/755/2084/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" лютого 2023 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Слободянюк А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення заборгованості із невиплаченої заробітної плати, -

В С Т А Н О В И В:

До провадження Дніпровського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява.

Як вбачається, зазначена позовна заява подана до суду з порушенням правил територіальної підсудності, на підставі наступного.

Так, відповідно до наведеного позову, позивач звернувся до суду, за місцем свого проживання, з вимогами про стягнення заборгованості із невиплаченої заробітної плати.

Тобто вбачається, що даний спір виник із трудових правовідносин.

Частиною 1 ст. 28 ЦПК України встановлено, що позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Відповідно до матеріалів позовної заяви, позивач зазначає своїм місцем проживання: АДРЕСА_1 , про що також свідчить відповідна довідка про взяття на облік внутрішньо-переміщеної особи від 20 квітня 2022 року №3002-, видана Управлінням соціального захисту населення Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації.

Разом з тим, як встановлено судом, відповідно до копії паспорту, наданого позивачем, її зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання є: АДРЕСА_2 .

Так, за змістом ст. 4 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні», особа одночасно може мати лише одне задеклароване або одне зареєстроване місце проживання (перебування).

Пунктом 4 Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування) передбачено, що особа може задекларувати/зареєструвати своє місце проживання (перебування) лише за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює декларування/реєстрацію місця проживання (перебування) за однією з таких адрес за власним вибором. За адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

На період тимчасової окупації територій у Донецькій та Луганській областях, Автономної Республіки Крим та м. Севастополя положення частини першої статті 4 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» (далі - Закон) не поширюється на осіб, місце проживання яких зареєстроване у житлі, що розташоване на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях, Автономної Республіки Крим та м. Севастополя. Така особа може задекларувати/зареєструвати місце свого проживання без зняття з реєстрації місця свого попереднього проживання.

Особа, місце проживання якої зареєстроване у житлі, що розташоване на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях, Автономної Республіки Крим та м. Севастополя, може задекларувати/зареєструвати місце свого проживання за межами тимчасово окупованої території України без внесення будь-яких відміток до паспорта громадянина України, виготовленого у формі книжечки.

З матеріалів справи вбачається, що позивачка є внутрішньо переміщеною особою і офіційно через відповідний підрозділ з питань соціального захисту населення зареєструвала місце свого перебування за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак, як встановлено судом, вказане місце проживання позивачки, де вона зареєстрована як внутрішньо-переміщена особа та за яким, у відповідності до положень закону, може звернутися до суду із даним позовом, що виник з трудових правовідносин - відноситься до території Дарницького району м. Києва.

Крім того, відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, яка міститься в матеріалах позову, місцезнаходження відповідача, як фізичної-особи підприємця, зареєстроване за адресою: АДРЕСА_3 .

Тобто вбачається, що місце проживання позивача та місцезнаходження відповідача - не зареєстровані у встановленому законом порядку на території Дніпровського району м. Києва, а тому відсутні законом передбачені підстави, для слухання даної справи Дніпровським районним судом м. Києва.

Відповідно ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Згідно п.1 ч.1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

За приписами ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Отже, з огляду на встановлені обставини, оскільки дана категорія спору передбачає альтернативність територіальної підсудності, в тому числі і за вибором позивача, а також враховуючи те, що позивач в даному випадку звернувся до суду за захистом своїх трудових прав, за своїм зареєстрованим місцем проживання, як внутрішньо-переміщена особа, однак таке місце проживання не перебуває на території Дніпровського району м. Києва, суд приходить до висновку про направлення матеріалів наведеної позовної заяви за підсудністю до Дарницького районного суду м. Києва, відповідно до правил ч. 1 ст. 28 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 27, 28, 31 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Направити матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення заборгованості із невиплаченої заробітної плати, за підсудністю до Дарницького районного суду м. Києва (вул. Кошица, 5-а, м. Київ, 02068).

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя: А.В. Слободянюк