УХВАЛА

про виправлення описки в рішенні

14 березня 2023 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі головуючого: судді - Зуєвич Л.Л., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ; адреса представника: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 /далі - ОСОБА_2 / ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ; РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_3 ) про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

Як вбачається з матеріалів справи № 760/17705/22, рішенням від 03.02.2023 Солом`янського районного суду міста Києва вирішено:

-позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити;

- розірвати шлюб, укладений 14.06.2022 між ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 584.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 Цивільного процесуального кодексу України (ЦПК України) суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно з ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 27.12.2019 у справі № 911/2787/18 описка в розумінні зазначеної статті ЦПК України - це випадкова помилка в рішенні, допущена при його викладенні.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовленні тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, ухвалі, описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть рішення, ухвали.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11.11.2020 в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що: "судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності".

У пункті 2.3. рішення Конституційного Суду України від 22.04.2014 у справі № 4-рп/2014 зазначено, що особливістю ухвал суду першої інстанції щодо внесення виправлень у рішення або відмови у внесенні виправлень є те, що суд може постановити їх у будь-який час, зокрема й після набрання рішенням законної сили.

Як вбачається з матеріалів справи, при виготовленні рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 03.02.2023 у справі № 760/17705/22 (провадження № 2/760/10129/22) в його резолютивній частині, а саме в другому абзаці вказано: «розірвати шлюб, укладений 14.06.2022».

Проте, як встановлено судом в мотивувальній частині рішення (другий абзац рішення після підзаголовка «Встановлені судом фактичні обставини справи» на 2 аркуші рішення), шлюб між сторонами укладено 14.06.2002.

Отже, вбачається, що в резолютивній частині помилково вказано рік шлюбу, який судом розривається, як «2022», замість правильного «2002».

За таких обставин, суд вважає за необхідне виправити дану технічну описку шляхом зазначення правильної дати укладення шлюбу, який розривається: «14.06.2002».

Разом з тим, суд зазначає, що наявність виявленої описки та її виправлення не впливає та не зачипає суть і зміст рішення.

Згідно з ч. 4 ст. 269 ЦПК України ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до пункту 19 частини першої статті 353 ЦПК України ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень може бути оскаржено.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 259-261, 269 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Виправити описку в рішенні Солом`янського районного суду міста Києва від 03.02.2023 у справі № 760/17705/22 (провадження № 2/760/10129/22) шляхом вказівки у другому абзаці резолютивної частини такого рішення правильної дати - «14.06.2002», замість зазначеної «14.06.2022».

З урахуванням вказаного виправлення описки, другий абзац резолютивної частини рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 03.02.2023 у справі № 760/17705/22 (провадження № 2/760/10129/22) викласти в такій редакції:

«Розірвати шлюб, укладений 14.06.2002 між ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 584.»

Дану ухвалу надіслати всім особам, яким видавалося чи надсилалося вказане судове рішення, що містить описку.

Дану ухвалу надіслати всім особам, яким видавалося чи надсилалося вказане судове рішення, що містить описку.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Л. Л. Зуєвич