КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2023 року

справа № 754/1496/22

провадження № 22-ц/824/3958/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Музичко С.Г.,

суддів: Болотова Є.В., Кулікової С.В.,

при секретарі: Яницькій О.Л.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - ОСОБА_2

третя особа: Товариство з додатковою відповідальністю «Експрес страхування»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 01 серпня 2022 року, постановлену під головуванням судді Грегуль О. В., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Товариство з додатковою відповідальністю «Експрес страхування», про відшкодування майнової шкоди, заподіяної внаслідок ДТП,

В С Т А Н О В И В :

В січні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вищевказаним позовом, в якому просив стягнути з ОСОБА_2 на свою користь 152315,20 грн.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 01 серпня 2022 року заяву представника позивача про забезпечення позову задоволено.

Накладено арешт на автомобіль KIA SOUL, н.з. НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ).

В поданій апеляційній скарзі представник ОСОБА_2 просить ухвалу суду скасувати, постановити нове рішення про відмову у задоволенні заяви.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що позивачем не наведено обставин, які б свідчили про існування реальної загрози відчуження автомобіля. Судом при постановленні ухвали не враховано принцип справедливої рівноваги між розміром завданої шкоди та вартістю майна відповідача, на яке накладено арешт.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про місце, дату та час розгляду справи повідомлялись належним чином.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи заяву про забезпечення позову суд першої інстанції виходив із того невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Положеннями ч.3 ст. 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Забезпечення позову - це вжиття заходів цивільного процесуального характеру, направлених на припинення дій, які можуть утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду. Їх вжиття гарантує реалізацію позовних вимог у разі їх задоволення і саме по собі не може порушувати права відповідача, оскільки носить тимчасовий характер.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Згідно з п.п.1, 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб, чи учасників процесу.

З матеріалів справи вбачається, що 04.08.2021 біля 17:00 год. відповідач, керуючи автомобілем КІА, р.н. НОМЕР_1 , біля буд. № 27 на бул. Перова в м. Києва і не дотримавшись безпечної дистанції, здійснив зіткнення з автомобілем Ноnda р. н. НОМЕР_3 (водій: ОСОБА_1 ), який рухався попереду та за інерцією здійснив зіткнення з автомобілем Opel р. н. НОМЕР_4 (водій: ОСОБА_4 ), що зупинився попереду та за інерцією здійснив зіткнення з автомобілем Peugeot р. н. НОМЕР_5 (водій: ОСОБА_5 ), що призвело до пошкодження вказаних транспортних засобів.

Позивач просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду у розмірі 152315,20 грн, завдану внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Відповідно до довідки Головного сервісного центру МВС від 27.07.2022 року автомобіль KIA SOUL, номерний знакНОМЕР_1 , зареєстрований на ім`я ОСОБА_2 .

Враховуючи обставини справи, наявність спору між сторонами, вид забезпечення позову у вигляді арешту автомобіля є співмірним з позовними вимогами.

Будь-яких доказів, що у зв`язку із застосуванням заходів забезпечення позову, будуть порушені права апелянта або інших осіб, суду апеляційної інстанції не надано

Обраний позивачем вид забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно не призведе до невиправданого обмеження майнових прав власника майна, оскільки арештоване майно фактично зберігається у володінні та у користуванні власника, а обмежується лише можливість розпорядитися ним.

Невжиття заходу до забезпечення позову може призвести до здійснити відчуження майна на користь інших осіб, що призведе до затягування розгляду справи та обмеження прав позивача на судовий ефективний судовий захист.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що ухвала суду від 01 серпня 2022 року постановлена з додержанням норм процесуального права, відтак підстав для їх скасування за доводами апеляційної скарги немає.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 01 серпня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач

Судді