Провадження № 2/761/3901/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 березня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Романишена І.П., дослідивши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Довіра та гарантія", треті особи: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, приватний виконавець міста Києва Єфіменко Денис Олегович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню та стягнення безпідставно набутих коштів,

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2022 року на адресу Шевченківського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали справи передано в провадження судді Романишеній І.П.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 16.08.2022 року позовну заяву залишено без руху, встановлено процесуальний строк для усунення недоліків - десять днів, з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Як вбачається з матеріалів справи, вказану ухвалу суду було направлено позивачу на вказану ним у позові електронну адресу.

Відповідно до довідок про доставку документу до електронної скриньки, документ з вмістом ухвали суду доставлено адресату 26.10.2022 року, та повторно 15.12.2022 року.

Згідно ч.6 ст.272 ЦПК, днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2022 у справі № 759/14068/19 зазначив, що якщо учасник надав суду електронну адресу(хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Отже, судом виконано обов`язок щодо повідомлення позивача про наявність ухвали суду від 16.08.2022 р., що узгоджується з висновками, викладеними Верховним Судом у постановах від 26 жовтня 2022 року у справі № 761/877/20 (провадження № 61-11706св21) та від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19.

Разом з тим станом на 01.03.2023 р. недоліки позовної заяви не усунуто, клопотань про продовження/поновлення встановленого судом процесуального строку на усунення недоліків не надходило до суду.

Суд, враховує рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року, в яких ЄСПЛ вкотре було підкреслено, що право на суд не є абсолютним та вказано, що "якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити перетворити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним".

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності ,так й самої процесуальної поведінки сторони провадження ,та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву у разі якщо позивач у встановлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви.

Відтак, оскільки ухвала про залишення без руху позовної заяви, позивачем не виконана, приходжу до переконання, що позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Відповідно до ч.7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 175, 185, 259-261, 353 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Довіра та гарантія", треті особи: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, приватний виконавець міста Києва Єфіменко Денис Олегович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню та стягнення безпідставно набутих коштів - вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА