Справа № 715/234/23
Провадження № 2/715/137/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2023 року смт. Глибока

Глибоцький районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді Маковійчук Ю.В.

секретар судового засідання Затолошна Р.В.

розглянувши в порядку спрощеного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що вона від шлюбу мають доньку: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказує на те, що рішенням Глибоцького районного суду від 29.01.2020 року стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , аліменти на утримання неповнолітньої дитини: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у твердій грошовій сумі в розмірі 1 400 гривень 00 копійок щомісячно, починаючи з 18 листопада 2019 року до досягнення дитиною повноліття. Рішенням суду від 12 травня 2021 року змінено розмір стягнення аліментів з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , на утримання неповнолітньої дитини: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з розміру 1400 гривень щомісячно на 1/3 частину від всіх видів його доходу щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи стягнення з дня набрання рішенням законної сили до досягнення дитиною повноліття.

Посилається на те, що вказане рішення відповідачем не виконуються, на виконанні Сторожинецького районного відділу державної виконавчої служби знаходиться виконавче провадження. Зазначає, що згідно довідки-розрахунку про розмір нарахованих та сплачених аліментів по ВП №66010744, розмір заборгованості ОСОБА_2 за період з 01.06.2021 року по 31.12.2022 року станом на 02.01.2023 рік становить 48 600 грн.

Враховуючи, що розмір неустойки (пені) не може бути більший за 100 % розміру заборгованості по сплаті аліментів, просить суд, стягнути із відповідача на її користь неустойку (пеню) в розмірі 48 600 грн.

Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, її представник ОСОБА_5 направив на адресу суду заяву в якій вказав, що позовні вимоги підтримує, просить позов задовольнити та розглянути справу у його відсутності та у відсутності позивачки , проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Крім того, просив стягнути із відповідача на користь позивача понесені витрати на правничу допомогу у сумі 5 500,00 грн.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, проте його представник ОСОБА_6 надіслав на адресу суду заяву в якій вказав, що позов відповідач визнає частково, оскільки не має доходів, які надали йому можливість сплатити додаткові витрати, просив справу розглянути у його відсутності та у відсутності відповідача.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню.

Судом встановлено, що рішенням Глибоцького районного суду Чернівецької області від 29.01.2020 року стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , аліменти на утримання неповнолітньої дитини: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у твердій грошовій сумі в розмірі 1 400 гривень 00 копійок щомісячно, починаючи з 18 листопада 2019 року до досягнення дитиною повноліття.

Рішенням суду від 12 травня 2021 року змінено розмір стягнення аліментів з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , на утримання неповнолітньої дитини: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з розміру 1400 гривень щомісячно на 1/3 частину від всіх видів його доходу щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи стягнення з дня набрання рішенням законної сили до досягнення дитиною повноліття.

Примусове виконання вказаного рішення проводиться Сторожинецьким відділом державної виконавчої служби у Чернівецькому районі Чернівецької області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ).

Як вбачається з довідки розрахунку про розмір нарахованих та сплачених аліментів ВП №6610744 заборгованість ОСОБА_2 по сплаті аліментів за період з червня 2021 року по 31.12.2022 року становить 48 600,00 грн. Відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Отже, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України. Обов`язок доведення відсутності вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів покладається на боржника.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо.

Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.

Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені.

Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток.

Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.

За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.

У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %.

Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.

У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.

Такі висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18).

Встановлено, що розмір пені за несвоєчасну сплату аліментів за період з червня 2021 року по грудень 2022 року становить 125 152,00 гривень. При цьому суд погоджується із розрахунком пені наданим позивачем, який здійснено відповідно до вищевикладених вимог СК України та позиції Верховного Суду.

Разом з тим, частиною першою статті 196 СК України встановлено обмеження розміру неустойки (пені) від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення, що становить не більше 100 відсотків заборгованості.

З огляду на те, що розмір неустойки (пені) від суми несплачених аліментів становить більше 100 відсотків заборгованості, розмір пені, що підлягає стягненню із відповідача на користь позивача, відповідно до ст. 196 СК України становить 48 600,00 грн. А тому позов в цій частині підлягає задоволенню в повному обсязі.

Вирішуючи питання про стягнення судових витрат, суд виходить із наступного.

Відповідно до частини першої, пунктів 1, 4 частини третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно до частини першої-четвертої статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частини п`ята та шоста статті 137 ЦПК України).

Відповідно до пунктів 1, 2 частини третьої статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес.

Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом і може бути змінений лише за їх взаємною домовленістю. Суд не має права його змінювати і втручатися у правовідносини адвоката та його клієнта.

Суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою.

Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи зокрема на складність справи, витрачений адвокатом час.

У постановах Верховного Суду від 02 липня 2020 року в справі № 362/3912/18 (провадження № 61-15005св19) та від 30 вересня 2020 року в справі № 201/14495/16-ц (провадження № 61-22962св19) викладено правовий висновок про те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.

За змістом частини восьмої статті 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи, представником позивача ОСОБА_1 був адвокат Козачук С.А. згідно договору про надання правової допомоги від 10.12.2022 року.

На підтвердження понесення витрат на професійну правничу допомогу, позивач подав до суду квитанцію на суму 5 500,00 грн., акт приймання-передачі наданих юридичних послуг від 20.01.2023 року.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що розмір витрат на правничу допомогу адвоката у сумі 5 500,00 грн. було підтверджено та підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Враховуючи те, що позивачка звільнена від сплати судового збору, суд вважає, що витрати по сплаті судового збору у сумі 1073,60 грн. необхідно стягнути з відповідача на користь держави.

На підставі викладеного, ст. 196 Сімейного Кодексу України, керуючись ст.ст. 3-13, 19, 23, 76-81, 141, 259, 265, 280-282 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , жителя АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , жительки АДРЕСА_2 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у розмірі 48 600 ( сорок вісім тисяч шістсот) гривня 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , жителя АДРЕСА_1 витрати на правову допомогу у розмірі 5 500,00 (дві тисячі) гривень 00 копійок,

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , жителя АДРЕСА_1 на користь держави суму судового збору у розмірі 1073,60 гривень на рахунок спеціального фонду державного бюджету України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду через Глибоцький районний суд протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя