Провадження № 2-во/761/73/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Пономаренко Н.В.

при секретарі: Бражніченко І.О.,

розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Дуднік Людмили Олександрівни про виправлення описки в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 05.12.2022 року у цивільній справі № 761/20954/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 05.12.2022 р. в цивільній справі № 761/20954/22 задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрований 22.08.2015 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 2176, - розірвано. Прізвище після розірвання шлюбу залишено без змін. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 992,40 грн.

13.02.2023 року до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Дуднік Людмили Олександрівни про виправлення описи в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 05.12.2022 року у цивільній справі № 761/20954/22 шляхом написання ім`я дитини - « ОСОБА_3 ».

Клопотання мотивовано тим, що неправильне написання ім`я дитини може в подальшому ускладнити використання рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 05.12.2022 року.

Відповідно до положень ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Згідно п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009р. «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

У відповідності до правового висновку Верховного суду у постанові від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як вбачається із матеріалів справи, в резолютивній частині рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 05.12.2022 року вказано, що шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрований 22.08.2015 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 2176, - розірвати.

При цьому заявники, при зверненні до суду з заяву просили суд: винести рішення про розірвання шлюбу між громадянкою України ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрованого 22.08.2015 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві.

Враховуючи вище викладене, оскільки описка, яка зазначена в заяві представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Дуднік Людмили Олександрівни про виправлення описки міститься в описово-мотивувальній частині рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 05.12.2022 року та не впливає на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності, будь-яких обґрунтувань чи доказів неможливості реалізації вказаного рішення, через зазначену описку заява не містить, тому суд приходить до висновку, що правові підстави для задоволення вказаної заяви в даному випадку відсутні.

Керуючись ст. ст. 259, 260, 269, 352, 353, 354, ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Дуднік Людмили Олександрівни про виправлення описки в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 05.12.2022 року у цивільній справі № 761/20954/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - відмовити.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст.261 ЦПК України.

Суддя: