ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/3733/14-ц
Провадження № 2-ві/362/3/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.03.2023 року суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Ковбель М.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді,

В С Т А Н О В И В:

02 березня 2023 року Васильківським міськрайонним судом Київської області отримано заяву № 99 від 14 грудня 2022 року ОСОБА_1 про відвід судді Лебідь-Гавенко Г.М., яку обґрунтовано затягуванням суддею розгляду справи та тривалий розгляд справи.

Вирішуючи питання щодо існування підстав для відводу судді у даному випадку, слід врахувати наступне.

Підстави для відводу (самовідводу) судді передбачені у статті 36 ЦПК України.

Викладені заявником обставини не є такими, що містять передбачені статтею 36 ЦПК України підстави для відводу судді у даній цивільній справі.

Зокрема, відповідно до частини четвертої статті 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Тобто, дії судді щодо тривалого розгляду справи, не є підставами для відводу, а лише свідчать про організацію роботи головуючого судді.

Також, обов`язково слід враховувати, що доводи необ`єктивності та упередженості мають бути конкретними та підтверджені фактичними доказами.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

Між тим, дослідивши підстави для відводу головуючого судді, заявлені позивачем ОСОБА_1 суд вбачає, що останні не знайшли свого належного підтвердження.

За змістом заяви про відвід, вона ґрунтується на положеннях частини 4 статті 36 ЦПК України, а саме незгода сторони з процесуальними рішеннями судді під час розгляду даної цивільної справи. Крім того, позивач в заяві ставить під сумнів неупередженість та об`єктивність судді, адже розраховує на розгляд справи саме на засадах довіри до суду. Зазначена підстава для відводу є оціночною і має бути підтверджена доказами сторони, яка заявляє відвід.

Натомість, станом на дату постановлення цього судового рішення, факт існування необ`єктивності та неупередженості судді Лебідь-Гавенко Г.М. у вказаній цивільній справі достовірно не підтверджено.

Таким чином, слід зробити висновок, що відсутні наведені заявником обставини, які викликають у нього сумніви щодо об`єктивності та неупередженості судді Лебідь-Гавенко Г.М..

Слід звернути увагу на те, що ухвалою судді від 19 грудня 2022 року та 16 січня 2023 року вже вирішувались аналогічні заяви про відвід судді.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 , 4 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Не дивлячись на те, що завдання правильного і своєчасного розгляду і вирішення цивільної справи ставиться не перед сторонами процесу, а перед органом судової влади, вказана обставина жодною мірою не виправдовує поведінку осіб, що беруть участь в справі, направлене на те, що умисне перешкодило досягнення органом судової влади вказаних завдань.

Особи, що беруть участь в справі, не мають прямого юридичного обов`язку сприяти суду в правильному і своєчасному розгляді і вирішенні цивільної справи, проте зобов`язані утримуватися від дій, здатних перешкоджати досягненню названих завдань.

Ефективність судового захисту залежить не тільки від досконалості процедури розгляду судами справ, а й від поведінки осіб, які беруть участь у справі, сумлінного здійснення ними своїх процесуальних прав і обов`язків.

Проблеми, пов`язані із недобросовісним виконання своїх процесуальних обов`язків та зловживанням процесуальним правом, можуть ущемити право кожного на судовий розгляд протягом розумного строку, що захищається гарантіями статті 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України неприпустимість зловживання процесуальними правами визнана однією з засад (принципів) цивільного судочинства. Роль суду у реалізації принципу змагальності сторін полягає, зокрема, у запобіганні зловживанню учасниками судового процесу їх правами.

Добросовісне здійснення цивільних процесуальних прав потребує від осіб, котрі беруть участь у справі, такої реалізації прав, яка відповідала б їхньому призначенню та здійснювалась у спосіб, визначений цивільним процесуальним законом, не завдавала б шкоди правам інших учасників цивільного процесу.

Критеріями добросовісної поведінки учасників процесуальних правовідносин є здійснення прав і обов`язків у відповідності до норм процесуального законодавства; усвідомлення сутності процесуальних правовідносин як відносин, що виникли з метою здійснення правосуддя у цивільній справі; в) відмова від реалізації своїх процесуальних прав та обов`язків з метою зловживання ними.

Таким чином, неодноразові заяви про відвід головуючого судді свідчать про зловживання заявником своїми процесуальними правами, що призводить до тривалого розгляду справи.

Враховуючи, що наявність підстав, передбачених статтею 36 ЦПК України не встановлено, приходжу до висновку, що заява про відвід є необґрунтованою, а тому задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 36, 40, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Лебідь-Гавенко Галини Михайлівни.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М.Ковбель