01.03.2023
Справа № 2-1023/12
Провадження №2-зз/642/2/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2023 року м. Харків

Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Пашнєв В.Г., розглянувши заяву ОСОБА_1 про зняття арешту

в с т а н о в и в:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, в якій просить суд зняти арешт з 16/25 частин житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 .

В обгрунтування поданої заяви зазначає, що 18 квітня 2012 року суддею Ленінського районного суду м. Харкова Шрамко Л.Л. було ухвалено рішення по справі № 2-1023/12. Рішення набрало законної сили. При розгляді даної справи суд виніс ухвалу про арешт спірного майна - 16/25 частин житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 .

Дослідивши заяву, суд вважає, що заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Нормами діючого Цивільного процесуального кодексу України не встановлені вимоги щодо форми та змісту заяви про скасування арешту.

Разом з тим, ч. 9 ст. 10 ЦПК України визначає, що якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону).

За таких підстав суд застосовує до форми та змісту заяви ОСОБА_1 про скасування арешту вимоги, визначені законом для позовної заяви (ст. ст. 175, 177 ЦПК України).

Відповідно до ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Звертатись з заявою про зняття арешту до суду можливо лише у разі накладення арешту на підставі ухвали суду.

З наданих матеріалів не вбачається, на підставі якого документа накладений арешт на 16/25 частин житлового будинку.

Заявнику слід надати ухвалу суду, якою накладено арешт, якщо арешт було накладено ухвалою суду, а ні державним виконавцем чи іншою посадовою особою.

Відповідно до п.2 Постанови № 5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ст.185 ЦПК України ухвалою суду від 18 листопада 2020 року заяву залишено без руху, заявнику запропоновано усунути вказані недоліки протягом 5 днів з щдня огтрнимання копії ухвали..

Відповідно до ст.185 ЦПК України заяву необхідно залишити без руху, надати заявнику строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного заяву потрібно залишити без руху та надати заявнику строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про зняття арешту залишити без руху, надати заявнику строк протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити заявнику, що у разі, якщо він не виконає вказані вимоги, заява вважається неподаною і повертається йому, що не перешкоджає повторному зверненню до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м.Харкова протягом 15 днів з дня складення вказаної ухвали.

Суддя - В.Г. Пашнєв