ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/3382/22
Провадження № 2/210/226/23
У Х В А Л А

іменем України

"27" лютого 2023 р.

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Вікторович Н.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін у судове засідання, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди заданої залиттям квартири, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди заданої залиттям квартири.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07 грудня 2022 року провадження по справі було відкрито та розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в судове засідання.

Після відкриття провадження по справі судом встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху.

Ухвалою суду від 06 лютого 2023 року вказану позовну заяву залишено без руху та роз`яснено позивачу, що ним не обґрунтовано розмір матеріальної шкоди у сумі 8000,00 гривень, не зазначено доказів реальної вартості пошкодженого майна. Так само відсутній обґрунтований розрахунок суми, що стягуються чи оспорюються. Не додано висновок експерта або спеціаліста про встановлення розміру матеріальної шкоди, завданою залиттям квартири або інші докази на підтвердження заявленого розміру шкоди. Окрім того, роз`яснено позивачу вимоги ст.104 ЦПК України та акцентовано увагу позивача не необхідність зазначення експерта чи експертної установи якій необхідно доручити проведення експертизи, питання які необхідно поставити експерту.

24 лютого 2023 року через канцелярію суду від позивача надійшло клопотання про призначення експертизи затоплення квартири, в якому позивач просив суд призначити по справі суд. будівельного експерта на розсуд суду або надати перелік експертів. Також позивачем зазначено перелік документів для експертизи та запропоновано доручити експерту визначити суму шкоди завданої залиттям квартири.

Дослідивши подане позивачем клопотання, суд вважає, що вказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду, у зв`язку з не виконанням ухвали суду про залишення позову без руху після відкриття провадження, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Тобто у контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності сторін, вирішальним фактором є те, що подання доказів та доведення перед судом їх переконливості - є обов`язком сторін. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, суд робить висновок про її недоведеність.

Крім того, як зауважує Європейський суд з прав людини, що принцип процесуальної рівності сторін передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands» від 27 жовтня 1993р., заява №14448/88).

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин ( фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів та показаннями свідків.

Так, у поданому позивачем клопотанні останній просить призначити експертизу затоплення.

Відповідно до Наказу Міністерства юстиції України №53/5 від 08 жовтня 1998 року зі змінами та доповненнями «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» пунктом 1.2. перелічені основні види (підвиди) експертизи, до яких віднесено: криміналістична, інженерно-технічна: інженерно-транспортна (автотехнічна, транспортно-трасологічна, залізнично-транспортна); дорожньо-технічна; будівельно-технічна; оціночно-будівельна; земельно-технічна; оціночно-земельна; експертиза з питань землеустрою; пожежно-технічна; безпеки життєдіяльності; гірничотехнічна; інженерно-екологічна; електротехнічна; комп`ютерно-технічна; телекомунікаційна, електротранспортна експертиза; експертиза технічного стану ліфтів; інженерно-механічна; водно-технічна; авіаційно-технічна; теплотехнічна експертиза; економічна: бухгалтерського та податкового обліку; фінансово-господарської діяльності; фінансово-кредитних операцій; товарознавча: машин, обладнання, сировини та споживчих товарів; транспортно-товарознавча; військового майна, техніки та озброєння; експертиза у сфері інтелектуальної власності; психологічна; мистецтвознавча; екологічна; військова; судово-ветеринарна; гемологічна; історико-археологічна.

З вказаного переліку основних видів експертиз вбачається, що такого виду експертизи як експертиза затоплення не передбачено переліком.

Щодо посилання позивача у вказаному клопотанні про визначення експертної установи якій доручити проведення експертизи на власний розсуд або надати перелік позивачу суд зазначає.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом. До державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України.

Тобто вказаний перелік є значним, однак, зважаючи на те, що позивачем не конкретизовано яку саме експертизу він просить призначити по справі, суд позбавлений можливості призначити експерту установу на власний розсуд.

Стосовно надання позивачу переліку експертних установ, суд зауважує, що вказана інформаціє є в загальнодоступному вигляду в пошукових системах Інтернету.

Крім того, відповідно до ч.ч.1, 2 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Суд вважає за доцільне роз`яснити позивачу, що згідно зі ст.59 Конституції України кожен має право на правову допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Для забезпечення права на захист від обвинувачення та надання правової допомоги при вирішенні справ у судах та інших державних органах в Україні діє адвокатура.

Відповідно до ч.3 ст.15 ЦПК України встановлено, що безоплатна правнича допомога надається в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правничої допомоги.

У відповідності до ч.1 ст.3 ЗУ «Про безоплатну правову допомогу» право на безоплатну правову допомогу гарантована Конституцією України можливість громадянина України, іноземця, особи без громадянства, у тому числі біженця чи особи, яка потребує додаткового захисту, отримати в повному обсязі безоплатну первинну правову допомогу, а також можливість певної категорії осіб отримати безоплатну вторинну правову допомогу у випадках, передбачених цим Законом.

Як установлено у п.2 ч.2 ст.13 ЗУ «Про безоплатну правову допомогу» безоплатна вторинна правова допомога є видом державної гарантії, що полягає у створенні рівних можливостей для доступу осіб до правосуддя; безоплатна вторинна допомога включає такий вид правових послуг як здійснення представництва інтересів осіб, що мають право на безоплатну вторинну правову допомогу, в судах, інших державних органах, органах місцевого самоврядування, перед іншими особами.

Окрім того, суд вказує, що позивачем у заявленому ним клопотанні про призначення експертизи не зазначено про здійснення оплати вартості такої експертизи.

Згідно до ч.13 ст.187 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

На підставі викладеного, позовну заяву потрібно залишити без розгляду, у зв`язку з невиконанням позивачем вимог ухвали без руху від 06 лютого 2023 року.

Керуючись ст.ст.11, 13, 76, 187 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди заданої залиттям квартири, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Н. Ю. Вікторович