Справа №:755/1071/21
Провадження №: 2-п/755/16/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"28" лютого 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Булгакової Є.І.,

представника заявника - Подольського А.А.,

представника позивача - Архилюк В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за заявою представника відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 31.05.2021 року у справі №755/1071/21 за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

у с т а н о в и в:

15.01.2021 року до суду надійшла позовна заява Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою суду від 22.01.2021 року було відкрите провадження у справі та призначений розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін.

Заочним рішенням суду від 31.05.2021 року позов банку задоволений частково, стягнуто з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором б/н від 13.12.2018 року у розмірі 194062,17 грн.

13.02.2023 року до суду надійшла заява представника відповідача про перегляд заочного рішення суду, у якій представник просить поновити процесуальний строк для подання відповідної заяви, переглянути заочне рішення, скасувати його та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Вимоги заяви мотивовано тим, що відповідач не повідомлявся про наявний на розгляду суду спір і поскільки відповідачка не була обізнана про здійснення судом провадження у справі, оскільки не отримувала копії ухвали суду про відкриття провадження у справі та копії позовної заяви з додатками, вона не мага змоги скористатись своїм правом на подання відзиву на позовну заяву. При цьому, із матеріалів справи вбачається, що направлена відповідачці судова кореспонденція повернулась без вручення «за закінченням терміну зберігання», що згідно судової практики Верховного Суду не є належним повідомленням. Про наявність заочного рішення суду відповідачка дізналась від приватного виконавця, що здійснює примусове виконання рішення і 02.02.2023 року представник відповідача ознайомився з матеріалами справи. Відповідач вважає, що нарахування заборгованості здійснене банком з порушенням умов кредитного договору та вимог законодавства. Банк в односторонньому порядку збільшує тіло виданого кредиту в рахунок погашення процентів, які підлягають сплаті за договором. Таке право банку не тільки не ґрунтується на вимогах законодавства, яким врегульовано спірні правовідносини, а й прямо йому суперечить. В супереч вимог законодавства позивач не надав відповідачеві інформацію про такий спосіб надання кредиту як «договірне списання». Відповідач вважає, що за фактичних обставин справи, за яких до моменту укладання кредитного договору відповідачеві не було доведено до відома положення про «договірне списання», які до того ж слід віднести до істотних умов договору, останні належить кваліфікувати як несправедливі. Із матеріалів справи вбачається, що відповідачем неодноразово здійснювалось договірне списання коштів з карткового рахунку відповідача, тобто здійснювалось збільшення тіла кредиту в односторонньому порядку. Загалом в односторонньому порядку списано 64249,28 грн. Ці кошти списувались позивачем за наявності на картковому рахунку відповідача від`ємного сальдо, тобто банк самостійно збільшив тіло кредиту на зазначену суму коштів. Крім того, суму яка підлягає списанню, банк визначив на основі процентної ставки, яка вказана у витязі з Тарифів, який відповідач не підписував і який не можна розцінювати як частину кредитного договору, про що зазначено у рішення судій першої та апеляційної інстанції. За таких обставин відповідач вважає, що позивачем протиправно було включено до заборгованості за тілом кредиту 64249,28 грн., які були списані банком в односторонньому порядку в якості погашення відсотків за користування кредитом, а тому вважає, що суд дійшов передчасного висновку про задоволення позовних вимог у відповідній частині.

27.02.2023 року до суду надійшов відзив позивача на заяву про перегляд заочного рішення, у якому позивач просить відмовити в задоволенні відповідної заяви посилаючись на те, що для скасування заочного рішення мають бути встановленні процесуальні та матеріальні обставини. Сторона позивача вважає, що відповідач був належним чином повідомлений про наявність спору і не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання на докази, які вже є у справі, оскільки вони вже оцінені судом, тобто мають існувати нові докази. Відповідач не надав доказів не укладення кредитного договору, а також доказів, які б підтверджували факт виконання зобов`язань за договором. Заява про приєднання до Умов та Правил з Умовами та Правилами надання банківських послуг, Тарифами, що розташовані на офіційному сайті банку, складають договір про надання банківських послуг. Банк надав всю необхідну інформацію в письмовому вигляді, результатом чого є факт підписання сторонами кредитного договору. Кредитний договір укладено відповідно до норм чинного законодавства та він є чинним. Сторонами при укладанні кредитного договору було досягнуто домовленості щодо усіх істотних умов договору. Виписка по картковому рахунку та розрахунок заборгованості є належними та допустимими доказами, а відповідачем розрахунок заборгованості не спростований. Позивач вважає безпідставними посилання сторони відповідача на несправедливість умов договору після їх узгодження та користування кредитними коштами.

В судовому засіданні представник заявника підтримав вимоги заяви про перегляд заочного рішення з підстав викладених у ній, просить заяву задовольнити і додатково пояснив суду, що відповідачка не отримувала копії ухвали суду про відкриття провадження у справі разом з позовом та додатками до нього і тому не мала реальної можливості подати свої заперечення на позов. При цьому, розрахунок заборгованості проведений не вірно та баком порушені умови договору і чинного законодавства.

Представник позивача в судовому засіданні заперечує проти задоволення заяви з підстав викладений у відзиві на заяву про перегляд заочного рішення, просить відмовити у задоволенні заяви та додатково пояснила суду, що відповідач не надав жодних нових доказів, а ті докази, які знаходяться в матеріалах справи, вже досліджені судом. Судова кореспонденція неодноразово направлялась відповідачу, але він її не отримує і відсутні докази неможливості отримання відповідачем судових повісток. Банк належними доказами обґрунтував свій позов. Відповідачка деякий час виконувала свої кредитні зобов`язання. Представник вказує, що відповідачу раніше було відомо про наявність рішення суду, оскільки були арештовані кошти на рахунках боржника і здійснювалось їх списання. З умовами кредиту відповідачка була згодна, а не отримує судові повістки тому, що на власний розсуд не з`являється до відділення пошти. Суд стягнув лише тіло кредиту без процентів та комісій, тож скасування заочного рішення і ухвалення нового судового рішення нічого істотно не змінить. Відповідачка пояснювала несплату коштів лише сімейними обставинами та відсутністю коштів. Копія заочного рішення суду була направлена відповідачці і про його наявність вона також обізнана з виконавчого провадження.

Суд, вивчивши заяву представника відповідача про перегляд заочного рішення суду та додатки до неї, вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що заява підлягає до часткового задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Матеріали справи не містять підтверджуючих даних про фактичну дату отримання відповідачем копії заочного рішення суду, поряд із цим представник відповідача ознайомився з матеріалами справи 02.02.2023 року та подав до суду заяву про перегляд заочного рішення 13.02.2023 року.

Отже, заяву про перегляд заочного рішення подано протягом двадцяти днів від дня ознайомлення представника відповідача з матеріалами справи, відтак строк для подання заяви про перегляд заочного рішення суду підлягає поновленню на підставі положень ст. 284 ЦПК України.

За змістом ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Із матеріалів справи вбачається, що направлена на адресу відповідача копія ухвали суду про відкриття провадження у справі, копія позовної заяви та додатки до неї повернулись до суду без вручення з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання».

За таких обставин наявні поважні причини неподання відповідачем відзиву на позовну заяву, адже ним фактично не було отримано копії позову та додатків до нього для можливості підготувати відзив.

Також зі змісту заяви про перегляд заочного рішення вбачаються посилання на недосліджувані судом обставини справи, які можуть мати істотне значення для правильного вирішення спору, адже сторона відповідача, зокрема, посилається на те, що банком невірно проведено обрахунок заборгованості за тілом кредиту, включено до нього відсотки, натомість суд ухвалюючи рішення виходив із відсутності заперечень відповідача щодо правильності обрахунку.

Наведені обставини мають бути досліджені та їм суд має дати належну оцінку.

Отже, оскільки судом встановлено сукупність передбачених ч. 1 ст. 288 ЦПК України підстав, заочне рішення суду підлягає скасуванню.

При цьому, вимоги заяви в частині призначення розгляду справи за правилами загального позовного провадження задоволенню не підлягають, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями ст. 274 ЦПК України передбачено, що 1. У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. 2. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. 3. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. 4. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Статтею 277 ЦПК України визначено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Постановляючи ухвалу про відкриття провадження у справі, суд з огляду на положення ч. 2 ст. 274 ЦПК України та з урахуванням положень ч. 3 ст. 274 ЦПК України призначив розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, оскільки ні категорія та складність справи, ні обраний позивачем спосіб захисту, ні кількість учасників справи, ні обсяг та характер доказів у справі не вказували на необхідність розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Клопотання сторони відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження ні чим не обґрунтоване і з урахуванням вищенаведеного задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 259-261, 274, 277, 284-288, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 31.05.2021 року у справі №755/1071/21 за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.

Поновити відповідачу ОСОБА_1 пропущений процесуальний строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 31.05.2021 року у справі №755/1071/21.

Заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 31.05.2021 року у справі №755/1071/21 за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - скасувати.

В іншій частині заяви - відмовити.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) сторін.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня оголошення ухвали про скасування заочного рішення суду, відповідач має право надіслати (надати) суду відзив на позовну заяву, який має відповідати положенням ст. 178 ЦПК України, з підтвердженням направлення копії відзиву із додатками позивачу.

Позивач не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання відзиву, має право надіслати (надати) суду відповідь на відзив, яка має відповідати положенням ст.ст. 178, 179 ЦПК України, з підтвердженням направлення копії відповіді з додатками відповідачу.

Відповідач не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання відповіді на відзив, має право надіслати (надати) суду заперечення на відповідь, які мають відповідати положенням ст.ст. 178, 180 ЦПК України, з підтвердженням направлення копії заперечень з додатками позивачу.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду кладений 01.03.2023 року.

Суддя -