Справа № 588/125/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.03.2023 року Тростянецький районний суд Сумської області у складі головуючої судді Щербаченко М. В., за участі секретаря судового засідання Безкоровайної А.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Тростянці матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Тростянецької міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

У С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_2 у січні 2022 року звернулася до суду з указаним позовом, в якому просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с.Поляне Охтирського району Сумської області.

У зв`язку із уведенням в Україні Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року воєнного стану та неможливістю здійснення правосуддя з об`єктивних причин під час воєнного стану підготовче судове засідання, яке було призначене на 28.02.2022 не відбулось. Судова повістка про виклик позивачки в підготовче судове засідання була надіслана на її адресу 27.01.2022 року.

Розпорядженням Голови Верховного Суду від 22.03.2022 № 13/0/9-22 змінено територіальну підсудність справ Тростянецького районного суду Сумської області на Гадяцький районний суд Полтавської області.

З 26 травня 2022 року розпорядженням Голови Верховного Суду від 25.05.2022 №32/0/9-22 відновлено територіальну підсудність судових справ Тростянецького районного суду Сумської області.

Ухвалою суду від 08.06.2022 року було закрито підготовче провадження, а справу призначено до судового розгляду по суті.

У судові засідання призначені на 08.07.2022, 15.08.2022, 30.09.2022, 09.11.2022, 19.12.2022, 24.01.2023 та 02.03.2023 року позивачка ОСОБА_2 не з`явилася, заяви про розгляд справи без її участі не подала, причин неявки не повідомила, повідомлення про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) не надіслала.

Представник відповідача в судове не з`явився, до суду надійшла заява про розгляд справи без участі представника Тростянецької міської ради, відзив не надіслано.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_2 підлягає залишенню без розгляду, виходячи з таких мотивів.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Частиною третьою статті 13 ЦПК України визначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Учасники судового процесу відповідно до частини 1 статті 131 ЦПК України зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть за наявності доказів поважності причин неявки позивача, суд має залишити позовну заяву без розгляду. Вказана норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 14 липня 2022 року у справі № 295/13823/14-ц.

Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 31 березня 2022 року у справі № 158/2344/20.

У рішенні у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказував, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» ЄСПЛ роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У постановах Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі №9901/949/18 та від 27 травня 2020 року у справі № 9901/11/19 висловлено правову позицію про те, що загальнообов`язкові процесуальні правила є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенства права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

За матеріалами справи позивачка проживає у с.Великі Проходи Дергачівського району Харківської області. У період до грудня 2022 року відділення «Укрпошти» у м.Тростянець не приймало рекомендовану кореспонденцію до Дергачівського району Харківської області через тимчасове припинення роботи відділень «Укрпошти» на указаній території, повістки про виклик до суду ОСОБА_2 судом публікувались на веб сайті Тростянецького районного суду Сумської області (а.с., 33, 36, 38, 41).

Судова повістка про виклик ОСОБА_2 в судове засідання призначене на 24.01.2023 була надіслана судом рекомендованим листом, яке повернулось без вручення з довідкою АТ «Укрпошта» про те, що адресат відсутній за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.47)

З урахуванням зазначеного, тривалості провадження у справі, неподання ОСОБА_2 заяви про розгляд справи за її відсутності, не виконання останньою обов`язку з розумним інтервалом часу самостійно цікавитися провадженням у її справі, суд дійшов висновку, що позовна заява у цій справі підлягає залишенню без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Залишення заяви без розгляду не позбавляє особу права повторного звернення до суду у загальному порядку (частина 2 статті 257 ЦПК України).

Керуючись пункту 3 частини 1 статті 257, статтями 260, 354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Тростянецької міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду безпосередньо шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала суду складена і підписана суддею 02.03.2023 року.

Суддя М.В. Щербаченко