КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 752/2430/17
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/3804/2023
Головуючий у суді першої інстанції: Хоменко В.С.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Семенюк Т.А.

28 лютого 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Семенюк Т.А.

Суддів: Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.,

при секретарі - Максюк І.Г.,

розглянувши в судовому засіданні в м. Києві, справу за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 31 травня 2022 року в справі за позовом ОСОБА_5 до приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Римаренка Юрія Валерійовича, Товариства з обмеженою відповідальністю «СБ ЛТД», ОСОБА_2 , Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської адміністрації, приватнорго нотаріуса Київського міського нотаріального округу Докійчук Наталії Вікторівни, ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу майнових прав, акту приймання-передачі, про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зобов`язання вчинити дії,-

В С ТА Н О В И В :

У лютому 2017 року позивач звернувся до суду першої інстанції з даним позовом.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від 28.02.2017 року по справі відкрито провадження із призначенням судового засідання (т. 1 а.с. 50).

Також, ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від 27.10.2017 року накладено арешт на об`єкт нерухомого майна - квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 78,4 кв.м., житловою площею 43,1 кв.м. (т.1 а.с. 137-139)

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від 05.03.2018 року по справі закрито підготовче провадження та призначено судовий розгляд.

Розпорядженням керівника апарату суду від 03.06.2020 року №398 призначений повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку із звільненням з посади судді ОСОБА_4 , відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Відповідно до протоколу повторного розподілу справ автоматизованою системою документообігу в суді від 04.06.2020 року, вказана цивільна справа розподілена судді Хоменко В.С.

Ухвалою від 09.06.2020 року вищезазначена справа прийнята до провадження судді Хоменко В.С. та призначено судове засідання.

Позивач, будучи належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи (т. 3 а.с. 158), в судове засідання 17.01.2022 року не з`явився, причини неявки суду не повідомлені.

Судове засідання було відкладено на 31.05.2022 року на 14:00 год., про що позивач був завчасно повідомлений судовою повісткою (т. 3 а.с. 163).

Однак, у судове засідання призначене на 31.05.2022 року належним чином повідомлений (т. 3 а.с. 165) позивач повторно не з`явився, про причини неявки не повідомив.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 31 травня 2022 року позов ОСОБА_5 залишено без розгляду.

Скасованозаходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 27.10.2017 року, якою накладено арешт на об`єкт нерухомого майна - квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 78,4 кв.м., житловою площею 43,1 кв.м.

Не погоджуючись з ухвалою суду, ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, вважає, що при ухваленні оскаржуваного рішення судом порушено норми процесуального права та не враховано обставини, які мають суттєве значення для справи.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що суд першої інстанції не врахував, що позивач не отримував повідомлення про дату та час проведення судових засідань на 17.01.2022 року та 31.05.2022 року, а отже відповідно був позбавлений права на захист та безпосередню участь у суді.

Відзив на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надходив, що за положеннями ч. 3 ст. 360 ЦПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, заперечення, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду та матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Залишаючи без розгляду позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивач будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, двічі поспіль не з`явились в судове засідання.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно ст. 211 ЦПК України, розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

За правилами п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

При цьому,повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з положенням ч. 3 ст. 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом ст.ст. 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому,законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду, залежно від того, яке це судове засідання - перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 02 вересня 2020 року у справі № 461/3580/15-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі № 522/7428/15, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц та від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц.

Колегія суддів не погоджується з доводами апеляційної скарги, що позивач не був належним чином повідомлений про розгляд справи в суді першої інстанції 17.01.2022 року та 31.05.2022 року, оскільки вказане спростовується матеріалами справи, зокрема повідомленнями про вручення поштового відправлення ОСОБА_5 , згідно яких позивач особисто 10.12.2021 року під підпис отримав судову повістку на 17.01.2022 року ( а.с. 158, т.2) та 19.05.2022 року - судову повістку на 31.05.2022 року (а.с. 165, т. 2).

Отже, не вчинення позивачем та його представником відповідних дій, передбачених ЦПК України (подання заяви про розгляд справи за його відсутності, проведення судового засідання в режимі відеоконференції, тощо), не свідчить, що оскаржуване судове рішення ухвалено з порушенням закону.

Крім того, нез`явлення позивача до судових засідань без поважних причин, призводить до неможливості розгляду справи у встановлені законом строки та може бути наслідком порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду упродовж розумного строку, оскільки стороною позивача не здійснено дій спрямованих на використання усіх можливих заходів на прийняття участі під час розгляду справи.

Інші доводи апеляційної скарги також висновків суду не спростовують та не дають підстав вважати, що судом допущені порушення процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

Оскільки ухвала суду постановлена з дотриманням норм чинного законодавства, висновки суду обґрунтовані, відповідають обставинам справи, колегія суддів не вбачає підстав для її скасування.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 - залишити без задоволення.

Ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 31 травня 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає чинності з моменту її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови виготовлено 01 березня 2023 року.

Головуючий

Судді