Справа № 953/466/23
н/п 2/953/2120/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" березня 2023 р. м. Харків

Київський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого судді - Юрлагіної Т.В.,

за участю секретаря Бірукової Л.М.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 на підставі довіреності до Харківської міської ради , третя особа, що не заявляє самостійних вимог приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Самошенко Олена Анатоліївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

за участю:

представника позивача за довіреністю ОСОБА_2 ,

представника відповідача Кукуєвої В.І.,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м.Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 на підставі довіреності до Харківської міської ради , третя особа, що не заявляє самостійних вимог приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Самошенко Олена Анатоліївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В підготовчому судовому засіданні представником відповідача ОСОБА_3 було заявлено клопотання про повернення позовної заяви позивачу, оскільки особа, яка підписувала позов не мала на це повноважень, враховуючи, що довіреність видана на території Грузії засвідчена неналежним чином, оскільки на ній не проставлено апостиль.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд доходить наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 300 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відтак, суд доходить висновку, що повернення позовної заяви не передбачено для даної стадії судового провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Проте, підстав для залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з неналежним засвідченням довіреності, а відтак і подачею позову особою, яка не мала на це повноважень, суд не вбачає виходячи з наступного.

10.01.2002 Україна приєдналася до Конвенції, що скасовує вимогу легалізації іноземних офіційних документів 1961 року, відповідно до положень ст.3 якої єдиною формальною процедурою, яка може вимагатися для посвідчення автентичності підпису, якості, в якій виступала особа, що підписала документ, та, у відповідному випадку, автентичності відбитку печатки або штампу, якими скріплений документ, є проставлення передбаченого статтею 4 апостиля компетентним органом держави, в якій документ був складений.

Однак дотримання згаданої в попередній частині формальної процедури не може вимагатися, якщо закони, правила або практика, що діють в державі, в якій документ представлений, або угода між двома чи декількома договірними державами відміняють чи спрощують дану формальну процедуру або звільняють сам документ від легалізації.

22.11.1995 було ратифіковано Договір між Україною та Республікою Грузія про правову допомогу та правові відносини у цивільних та кримінальних справах. Відповідно до ст.13 вказаного Договору документи, що були складені або засвідчені відповідною установою однієї з Договірних Сторін, скріплені печаткою та засвідчені підписом компетентної особи, мають силу документа на території другої Договірної Сторони без будь-якого іншого засвідчення. Це стосується також копій та перекладів, що засвідчені відповідним органом.

З долучених до матеріалів справи копій довіреності та її перекладу вбачається, що вона прошита, скріплена печаткою та засвідчена підписом нотаріуса Кетеван Мамукашвілі. З огляду на вищенаведені норми, суд вважає, що будь-якого іншого засвідчення, в тому числі і шляхом проставлення апостилю не вимагається, а тому надані до суду документи мають юридичну силу.

Крім того, в підготовчому судовому засіданні представником відповідача ОСОБА_3 було зазначено, що до матеріалів справи не долучено відомостей щодо належності на праві власності ОСОБА_4 житлового будинку АДРЕСА_1 , проте вказані відомості впливають на визначення належного відповідача по справі та звернення до належного суду.

Відповідно до п. 42 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01.03.2013 № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» передбачено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Виходячи з вимог ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Таким чином спір, що виник між сторонами має предметом встановлення наявності поважних причин для пропуску строку для прийняття спадщини та визначення додаткового строку для прийняття спадщини та має виключну підсудність, тобто повинен розглядатись за місцем знаходження нерухомого майна, або його части.

Суд вважає доводи представника відповідача обґрунтованими, а тому вважає за необхідне в цій частині залишити позовну заяву без руху, надавши строк для усунення недоліків, а саме надання відомостей щодо перебування у власності ОСОБА_4 будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч.11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

З огляду на вищевикладене, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 на підставі довіреності до Харківської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Самошенко Олена Анатоліївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини без руху, після відкриття провадження у справі та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків та надання відповідних доказів

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 136, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 на підставі довіреності до Харківської міської ради , третя особа, що не заявляє самостійних вимог приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Самошенко Олена Анатоліївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вищевказаного у встановлений термін, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду..

Суддя: Т.В.Юрлагіна