Справа № 141/12/23
Провадження№ 2/141/30/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2023 року смт Оратів

Оратівський районний суд Вінницької області в складі головуючого судді Климчука С.В.,

при секретарі судового засідання Рожковій Л.М.,

сторони в судове засідання не з`явились,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу № 141/12/23 за позовом ОСОБА_1 до Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , про визнання заповітів недійсними,

У С Т А Н О В И В :

У провадженні суду перебуває цивільна справа № 141/12/23 за позовом ОСОБА_1 до Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , про визнання заповіту недійсним.

Ухвалою суду від 30.01.2023 відкрито провадження у справі № 141/12/23 та призначено підготовче судове засідання на 28.02.2023, зобов`язано позивача надати суду оригінали документів, доданих до позовної заяви, а також витребувано у Погребищенської державної нотаріальної контори Вінницької області інформацію щодо відкриття спадкових справ після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про час, день та місце розгляду справи, 28.02.2023 в підготовче судове засідання не з`явився, жодних заяв чи клопотань до суду не подав. Натомість, 28.02.2023 до суду надійшла заява представника позивача адвоката Матвійчука А.В. від 28.02.2023 про відкладення розгляду справи на іншу дату через зайнятість в іншій справі.

Відповідач Оратівська селищна рада Вінницької області, будучи належним чином повідомлена про час, день та місце судового засідання, 28.02.2023 в підготовче судове засідання не з`явилася, повноважного представника не направила. При цьому, 15.02.2023 до суду надійшов відзив Оратівського селищного голови Лошак Г.В. на позовну заяву, у якому просить суд в задоволенні позову просить відмовити, та розгляд справи проводити без участі представника селищної ради.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомленою про час, день та місце розгляду справи, 28.02.2023 в підготовче судове засідання не з`явилася, жодних заяв чи клопотань до суду не подала.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд розглядає справу у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, розглянувши клопотання представника позивача адвоката Матвійчука А.В. від 28.02.2023 та матеріали цивільної справи №141/12/23, доходить наступних висновків.

Згідно п.п. 2, 3, 5 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд вправі відкласти розгляд справи в судовому засіданні, з підстав першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Як установлено судом, представник позивача у клопотанні від 28.02.2023 про відкладення розгляду справи в якості причини неможливості явки у судове засідання 28.02.2023 по справі № 141/12/23 зазначає його участь в іншому судовому засіданні. При цьому, доказів на підтвердження причини неможливості явки у судове засідання представником позивача адвокатом Матвійчуком А.В. до клопотання не додано.

З огляду на вказані обставини, суд доходить висновку, що клопотання від 28.02.2023 про відкладення розгляду справи задоволенню не підлягає, оскільки підстави для відкладення розгляду справи № 141/12/23 згідно положень ст. 223 ЦПК України відсутні, так як сторони та третя особа були належним чином повідомлені про час, день та місце розгляду справи, однак причини неявки суду не повідомили, а представником позивача не підтверджено належними доказами причини неможливості явки у судове засідання 28.02.2023.

Розглядаючи матеріали справи №141/12/23, судом установлено, що 13.02.2023 до суду надійшли матеріали спадкової справи № 279/2020, заведеної 11.08.2020 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , а також матеріали спадкової справи № 190/2021, заведеної 01.07.2021 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , надіслані Погребищенською державною нотаріальною конторою на виконання вимог ухвали суду від 30.01.2023.

Згідно ст.ст. 1216, 1217 ЦКУкраїни спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ч.1 ст. 1220 ЦК України).

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна (частини 1-2 ст. 1221 ЦК України).

Згідно ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Положеннями ст. 202 ЦК України визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Одностороннім правочином є дія однієї сторони, яка може бути представлена однією або кількома особами. Односторонній правочин може створювати обов`язки для інших осіб лише у випадках, встановлених законом, або за домовленістю з цими особами. До правовідносин, які виникли з односторонніх правочинів, застосовуються загальні положення про зобов`язання та про договори, якщо це не суперечить актам цивільного законодавства або суті одностороннього правочину.

Таким чином, у відповідності до ст. 202 ЦК України заповіт є одностороннім правочином, тобто дією особи, спрямованою на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Визнати заповіт недійсним можливо лише через суд, подавши позовну заяву до суду за місцем відкриття спадщини (смерті заповідача). Зокрема, за позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо буде встановлено, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі ( ч. 2 ст. 1257 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Крім цього, згідно п. 41 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» №3 від 01.03.2013 року (далі Постанова), якою розяснено схожі за своєю суттю правовідносини, перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність (стаття 114 ЦПК) є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально. У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності.

Згідно п. 42 Постанови виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Із матеріалів справи №141/12/23 вбачається, що згідно положень ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини після померлих спадкодавців ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є м. Погребище, яке було останнім їх місцем проживання, та де, зокрема, Погребищенською державною нотаріальною конторою були заведені відповідні спадкові справи за померлими.

Також при огляді матеріалів спадкових справ судом установлено, що після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, у тому числі нерухоме, що складається із житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого в АДРЕСА_1 , а також земельної ділянки площею 0,0972 га, розташованої на землях, що знаходяться на території АДРЕСА_1 .

Отже, оскільки предметом позову є визнання заповітів недійсними, місцем відкриття спадщини (смерті заповідачів) є м. Погребище, до складу спадщини за спірними заповітами входить нерухоме майно, що знаходиться також в АДРЕСА_1 , суд доходить висновку, що спір між сторонами виник з приводу цивільно-правових відносин, на які розповсюджуються правила виключної підсудності, а тому розгляд справи № 141/12/23 небхідно здійснювати за правилами виключної підсудності, тобто за місцем знаходження нерухомого майна.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана (ст. 32 ЦПК України).

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

З огляду на викладене та установлені конкретні обставини, суд доходить висновку, що справа №141/12/23 підлягає передачі за територіальною підсудністю до Погребищенського районного суду Вінницької області, тобто за місцезнаходженням нерухомого майна та за місцем відкриття спадщини (смерті заповідачів).

Принагідно суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 378 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 30, 31, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

1. У задоволенні клопотання представника позивача адвоката Матвійчука А.В. від 28.02.2023 про відкладення розгляду справи відмовити.

2. Цивільну справу № 141/12/23 за позовом ОСОБА_1 до Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , про визнання заповітів недійсними передати за територіальною підсудністю на розгляд до Погребищенського районного суду Вінницької області.

3. Копію ухвали направити сторонам та третій особі.

Відповідно до. ч. 3 ст. 31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Згідно ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання до Вінницького апеляційного суду.

Суддя С.В. Климчук