Справа №:755/3653/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"27" лютого 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Чех Н.А.,

за участю секретаря судових засідань - Буткевич Л.В.,

розглянувши в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкоди у спілкуванні з онукою та визначення порядку участі,

установив:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває на розгляді справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкоди у спілкуванні з онукою та визначення порядку участі.

До суду представник позивача не з`явився, надіслав клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку із існуванням суттєвих загроз обстрілів в Україні, вік позивача та відсутність прямого сполучення із США, що унеможливлює прибуття позивача до суду для подання пояснень. Крім того, постійні загрози атак та повітряні тривоги не дають упевненості, що засідання відбудеться.

До суду представник відповідача не з`явився, надіслав клопотання про залишення позову без розгляду через неявки сторони позивача до суду та визнання неявки відповідача та її представника з поважних причин.

Представник третьої особи до суду не з`явився, про день, час місце розгляду справи був повідомлений згідно норм процесуального законодавства.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов до наступного.

Дана позовна заява зареєстрована в Дніпровському районному суді м. Києва 24.02.2021 року.

25.02.2021 року здійснено автоматизований розподіл судової справи між суддями.

25.02.2021 року здійснено запит до Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» щодо відомостей про реєстрацію місця проживання та інші персональні дані відповідача.

04.03.2021 року надійшла відповідь з Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА».

05.03.2021 року відкрито провадження в порядку загального позовного провадження.

27.04.2021 року зареєстровано відзив на позовну заяву.

30.08.2021 року зареєстровано висновок Органу опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації.

29.09.2021 року зареєстровано заяву про зміну предмету позову.

13.12.2021 року зареєстровано відзив на позовну заяву (по заяві про зміну предмету позову).

15.12.2021 року зареєстровано відповідь на відзив.

Ухвалою від 31.01.2022 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду на 10.03.2022 року.

Встановлено, що 10.03.2022 року судове засідання не відбулось у зв`язку із широкомасштабним вторгненням РФ на територію України та бойовими діями в м. Києві та області. Розгляд справи відкладено на 26.05.2022 року на 15.00 годину.

До суду 26.05.2022 року представник позивача не з`явився, надіслав клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку із виникненням у позивача бажанням прибути для надання пояснень, проте не має змоги це зробити через війну в Україні, поважний вік та проблеми із транспортом.

Від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду у зв`язку із неможливість явки до суду через технічні причини, карантин та військову агресію РФ.

Розгляд справи відкладено на 05.07.2022 року на 15.15 годину.

05.07.2022 року представник позивача не з`явився, надіслав клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку із виникненням у позивача бажанням прибути для надання пояснень, проте не має змоги це зробити через війну в Україні, поважний вік та проблеми із транспортом.

Від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду у зв`язку із неможливість явки до суду через військову агресію РФ та перебування за межами м. Києва.

Розгляд справи відкладено на 25.08.2022 року на 11.00 годину.

До суду 25.08.2022 року представник позивача не з`явився, надіслав клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку із виникненням у позивача бажанням прибути для надання пояснень, проте не має змоги це зробити через війну в Україні, поважний вік та проблеми із транспортом.

Від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду у зв`язку із неможливість явки до суду через військову агресію РФ та перебування за межами м. Києва.

Розгляд справи відкладено на 28.09.2022 року на 12.00 годину.

До суду 28.09.2022 року представник позивача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду у зв`язку із неможливість явки до суду через військову агресію РФ та перебування за межами м. Києва.

Розгляд справи відкладено на 21.11.2022 року на 10.30 годину.

До суду 21.11.2022 року представник позивача не з`явився, надіслав клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку із виникненням у позивача бажанням прибути для надання пояснень, проте не має змоги це зробити через війну в Україні, поважний вік та проблеми із транспортом.

До суду представник відповідача не з`явився, надіслав клопотання про залишення позову без розгляду через неявки сторони позивача до суду та визнання неявки відповідача та її представника з поважних причин - військову агресію РФ та перебування за межами м. Києва.

Розгляд справи відкладено на 25.01.2023 року на 09.30 годину.

До суду 25.01.2023 року представник позивача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

До суду представник відповідача не з`явився, надіслав клопотання про залишення позову без розгляду через неявки сторони позивача до суду та визнання неявки відповідача та її представника з поважних причин - військову агресію РФ та перебування за межами м. Києва.

Розгляд справи відкладено на 27.02.2023 року на 09.15 годину.

До суду 27.02.2023 року представник позивача не з`явився, надіслав клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку із існуванням суттєвих загроз обстрілів в Україні, вік позивача та відсутність прямого сполучення із США, що унеможливлює прибуття позивача до суду для подання пояснень. Крім того, постійні загрози атак та повітряні тривоги не дають упевненості, що засідання відбудеться.

До суду представник відповідача не з`явився, надіслав клопотання про залишення позову без розгляду через неявки сторони позивача до суду та визнання неявки відповідача та її представника з поважних причин - військову агресію РФ та перебування за межами м. Києва.

З матеріалів справи убачається, що представник позивача був повідомлений про дати судових засідань згідно норм процесуального законодавства.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є: верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно частині 1 статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частина 2 та 5 статті 12 ЦПК України визначає, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Як передбачено ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваними судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно пункту 2 частини 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Частина 1 статті 44 ЦПК України визначає, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

З рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», слідує, що в силу вимог ч. 1 статті 6 Конвенції про захисти прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, в їх системному зв`язку, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважає за можливе провести розгляд справи у її відсутність.

Реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді. (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р., (Judgement of ECHR of 16 December 1992 De Geouffre de la Pradelle v. France // Series A N 253- В).

Вказане узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, що викладена в рішенні по справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/03), в частині того, що «…сторони в розумінні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 року, та «Трух проти України», заява № 50966/99 від 14.10.2003 року).

З цього приводу прецедентними є також рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Дана позиція узгоджується із позицією Верховного Суду, яка викладена в постанові від 28.10.2021 року у справі № 465/6555/16-ц, де колегія вказала, що право на доступ до правосуддя право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Частина 5 статті 223, частина 1 статті 257 ЦПК України визначає необхідність забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як зазначалося вище, в матеріалах справи містяться відомості щодо повідомлення позивача на засідання, які були призначені на 05.12.2022 року та 08.02.2023 року. Заяв від позивача про розгляд справи без його присутності, до суду не надходило. Крім того, як убачається з матеріалів справи, позивач жодного разу не з`явився до суду.

В постанові Верховного Суду від 28.10.2021 року у справі № 465/6555/16-ц колегія суддів виклала правову позицію, згідно якої повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки. Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 22.09.2021 року у справі № 465/205/17.

Системний аналіз положень Цивільно-процесуального кодексу України свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Згідно з вимогами ЦПК України у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

По даній справі представник позивача не подавав заяви про здійснення розгляду справи без його присутності.

Посилання представника позивача на те, що позивач має бажання прибути в Україну для надання пояснень, проте через війну в Україні, поважний вік та проблеми із транспортом цього зробити не може, суд не приймає до уваги, оскільки жодних заяв від самого позивача не надходило, ні до початку повномасштабного вторгнення РФ в Україні, ні після. Окрім того, в підготовчому засіданні 16.11.2021 року під час розгляду клопотання сторони відповідача про визнання явки позивача до суду обов`язковою, представник позивача вважав дане клопотання передчасним.

Враховуючи викладене, норми чинного законодавства України, прецедентну практику Європейського суду з прав людини, Верховного Суду, та те, що без позивача дану справу розглянути неможливо, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 13, 158, 257, 258, 259, 260, 353, 354 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкоди у спілкуванні з онукою та визначення порядку участі - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: