ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4163/22
провадження № 2/753/33/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2023 року Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Гусак О.С., розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами цивільну справу за позовом ОСОБА_1 поданого в його інтересах ОСОБА_2 до товариства з обмеженою відповідальністю «ОХОРОНА І БЕЗПЕКА ПЛЮС» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звертаючись з позовом до суду, просив стягнути з ТОВ «ОХОРОНА І БЕЗПЕКА ПЛЮС» 197 769 грн 36 коп моральної шкоди, завданої каліцтвом внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, а також судові витрати.

Обгрунтовуючи підстави звернення з цим позовом до суду, позивач посилається на наступне, що ОСОБА_3 , 20 квітня 2021 року близько 21 годині 00 хвилини, керуючи технічно справним транспортним засобом марки «RenaultDuster» реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись проїзною частиною вул. Здолбунівська зі сторони пр. Григоренка в напрямку вул. Драгоманова у м. Києві, під час лівого повороту допустив порушення вимог пунктів 10.1, 10.4 Правил дорожнього руху України. Порушення вищевказаних вимог Правил дорожнього руху України з боку водія ОСОБА_4 виразилось в тому, що останній, керуючи технічно справним транспортним засобом марки «RenaultDuster» д.н.з. НОМЕР_1 , під час виконання маневру повороту ліворуч неподалік будівлі №17, що по вулиці Здолбунівська, не переконався, що це буде небезпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху, здійснив виїзд в зустрічний напрямок руху, де вчинив зіткнення з іншим транспортним засобом мотоциклом марки «КТМ» реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який рухався в крайній лівій смузі зустрічного напрямку. В наслідок зіткнення транспортних засобів потерпілий ОСОБА_1 отримав тяжке тілесне ушкодження. Порушення вказаних пунктів Правил дорожнього руху України водієм ОСОБА_3 знаходяться в причинно-наслідковому зв`язку з наслідками дорожньо-транспортної пригоди, а саме заподіяння ОСОБА_1 тяжкого тілесного ушкодження, яке виразилось у вигляді комбінованої травми грудної клітки, хребта та живота: перелом передньої та задньої дуг тіла 1-го шийного хребця; компресійний перелом тіл 7-го шийного хребця; перелом дуги 6-го шийного хребця справа; переломи тіла 1 грудного хребця (остистого відростка); переломи тіла 2 грудного хребця (та поперечних відростків з обох сторін); перелом 3-го грудного хребця (з переходом на корінь дуг з обох сторін); перелом 4-го грудного хребця (з переходом на корінь дуг та поперечні відростки, тіла 4 грудного хребця, з клиновидною деформацією та зміщенням заднього відділу в спинномозковий канал, зі стисненням спинного мозку); перелом тіла 5 грудного хребця; крововиливи у речовину кісткового мозку тіла 1-го грудного хребця; крововиливи у порожнину грудної клітки (відомим об`ємом що найменш 150 мл); переломи обох сідничних, лонних кісток. За фактом ДТП слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві матеріали вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України внесено до ЄРДР. Станом на момент подачі позову кримінальному провадженні складено обвинувальний акт та передано його на розгляд Дарницькому районного суду міста Києва, який зареєстрував вказане кримінальне провадження за номером 753/19124/21. Станом на дату ДТП, цивільно-правова відповідальність, пов`язана з експлуатацією забезпеченого транспортного засобу марки «RenaultDuster» д.н.з. НОМЕР_1 , була застрахована у ПАТ "НАСК "ОРАНТА", відповідно до договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № АР 9624458. 3 листопада 2021 року між страховиком та позивачем було укладено угоду згідної якої Страховик погодив виплату страхового відшкодування у розмірі 44 003 грн 54 коп. 24 листопада 2021 року страховиком було виплачено страхове відшкодування в узгодженому розмірі. Проте, сума відшкодування, яку здійснив страховик є значно меншою ніж та фактична, яку було завдано позивачу. Посилаючись на наведене, просив задовольнити позовні вимоги.

24 червня 2022 року Дарницьким районним судом міста Києва відкрито провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження, та надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала суду про відкриття провадження у справі разом із доданими до неї документами адресована відповідачу, отримана представником ОСОБА_5 6 жовтня 2022 року, однак станом на дату ухвалення рішення, відповідач не скористався процесуальним правом подати відзив на позовну заяву.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріли справи, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 , 20 квітня 2021 року близько 21 годині 00 хвилини, керуючи технічно справним транспортним засобом марки «RenaultDuster» реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись проїзною частиною вул. Здолбунівська зі сторони пр. Григоренка в напрямку вул. Драгоманова у м. Києві, під час лівого повороту допустив порушення вимог пунктів 10.1, 10.4 Правил дорожнього руху України. Порушення вищевказаних вимог Правил дорожнього руху України з боку водія ОСОБА_4 виразилось в тому, що останній, керуючи технічно справним транспортним засобом марки «RenaultDuster» д.н.з. НОМЕР_1 , під час виконання маневру повороту ліворуч неподалік будівлі №17, що по вулиці Здолбунівська, не переконався, що це буде небезпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху, здійснив виїзд в зустрічний напрямок руху, де вчинив зіткнення з іншим транспортним засобом мотоциклом марки «КТМ» реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який рухався в крайній лівій смузі зустрічного напрямку. В наслідок зіткнення транспортних засобів потерпілий ОСОБА_1 отримав тяжке тілесне ушкодження. Порушення вказаних пунктів Правил дорожнього руху України водієм ОСОБА_3 знаходяться в причинно-наслідковому зв`язку з наслідками дорожньо-транспортної пригоди, а саме заподіяння ОСОБА_1 тяжкого тілесного ушкодження, яке виразилось у вигляді комбінованої травми грудної клітки, хребта та живота: перелом передньої та задньої дуг тіла 1-го шийного хребця; компресійний перелом тіл 7-го шийного хребця; перелом дуги 6-го шийного хребця справа; переломи тіла 1 грудного хребця (остистого відростка); переломи тіла 2 грудного хребця (та поперечних відростків з обох сторін); перелом 3-го грудного хребця (з переходом на корінь дуг з обох сторін); перелом 4-го грудного хребця (з переходом на корінь дуг та поперечні відростки, тіла 4 грудного хребця, з клиновидною деформацією та зміщенням заднього відділу в спинномозковий канал, зі стисненням спинного мозку); перелом тіла 5 грудного хребця; крововиливи у речовину кісткового мозку тіла 1-го грудного хребця; крововиливи у порожнину грудної клітки (відомим об`ємом що найменш 150 мл); переломи обох сідничних, лонних кісток.

Вироком Дарницького районного суд м. Києва від 30 листопада 2022 року у справі № 753/19124/21 ОСОБА_3 визнано винуватим у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України та призначено йому покарання у виді 4 років позбавлення волі без позбавлення права керувати транспортними засобами. У відповідності до ст.75 КК України звільнено ОСОБА_3 від відбування призначеного покарання з випробуванням, якщо він протягом 2 років не вчинить нового кримінального правопорушення та виконає покладені на нього судом обов`язки.

Відповідно до частини третьої ч. 6 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Зі змісту вказаного вироку вбачається, що ОСОБА_3 беззаперечно визнав свою винуватість у вчиненні інкримінованованого йому кримінального правопорушення, повністю згодний із встановленими під час дізнання обставинами скоєного ним злочину.

Таким чином, суд дійшов висновку про існування причинного зв`язку між шкодою, завданою ОСОБА_1 , і протиправним діянням заподіювача ОСОБА_3 та вини останнього в її заподіянні.

Відповідно до вимог Цивільного кодексу України, зокрема ст. 1166 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала: 1) якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки; 2) якщо шкоди завдано фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1187 ЦК України, джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб.

Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Згідно ч. 1 ст. 1172 ЦК України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Відповідно до наказу (розпорядження) № 33-к від 2 квітня 2020 року про прийняття на роботу ОСОБА_3 був прийнятий на роботу з 3 квітня 2020 року на посаду охоронника ТОВ «ОХОРОНА І БЕЗПЕКА ПЛЮС» (а.с. 28).

Згідно з наказом № 1/1 від 1 лютого 2021 року закріплено автотранспорт реєстраційний номер НОМЕР_3 ТОВ «ОХОРОНА І БЕЗПЕКА ПЛЮС» за охоронником ОСОБА_3 (а.с. 29).

Цивільно-правова відповідальність відповідача ТОВ «ОХОРОНА І БЕЗПЕКА ПЛЮС» на час настання страхового випадку була застрахована у ПАТ «НАСК «ОРАНТА» на підставі полісу страхування цивільно-правової відповідальності № АР-9624458 з 10 лютого 2021 року по 9 лютого 2022 року (забезпечувальний транспортний засіб «RenaultDuster» реєстраційний номер НОМЕР_1 (а.с. 53).

Згідно угоди про припинення зобов`язання переданням відступного від 3 листопада 2021 року ПАТ «НАСК «ОРАНТА» сплатило ОСОБА_1 розмір страхового відшкодування шкоди, пов`язаної з лікуванням, тимчасовою втратою працездатності та моральної шкоди у розмірі 44 003 грн 54 коп (а.с. 61).

Відповідно до положень ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Обгрунтовуючи підстави (ст. ст. 1166, 1187 ЦК України) для стягнення з відповідача моральної шкоди, яка визначена позивачем у розмірі 197 769 грн 36 коп., позивач зазначає, що довгий час лікувався, отримав тяжкі тілесні ушкодження небезпечні для його життя, а також те, що пошкоджено було його хребет, позивач у своїй позовній заяві оцінив мінімальний розмір грошового відшкодування завданої йому моральної шкоди у грошовому еквіваленті 200 000 грн., який був визначений з урахуванням тих страждань, які переніс позивач та які ще тривають і по сьогодні. Позивач у позовній заяві вказав, що частину моральної шкоди у розмірі 2 230 грн 64 коп. йому відшкодовано за рахунок ПАТ "НАСК "ОРАНТА".

Пленум Верховного Суду України у постанові від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснив судам, що суд має врахувати характер та обсяг заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, ступінь вини відповідача у кожному конкретному випадку, а також інші обставини, зокрема, характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданої травми, наслідки тілесних ушкоджень, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках.

Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Наявність моральної шкоди доводиться позивачем, який в позовній заяві має зазначити, які моральні страждання та у зв`язку з чим він поніс і чим обґрунтовується розмір компенсації. Розмір відшкодування моральної шкоди оцінюється самим потерпілим та визначається у позовній заяві.

У відповідності до ч. 2 ст. 23 ЦК України, моральна шкода полягає:

1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я;

2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів;

3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна;

4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

У відповідності до ч. 3 ст. 23 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб.

Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Разом з тим, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності, обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору (п.п. 4, 5 Постанови Пленуму верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»).

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

При цьому правові позиції, що висловлені у постанові ВП ВС від 15 грудня 2020 року № 752/17832/14-ц (14-538цс19) зводяться до того, що розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення.

Правові висновки та правові позиції суду касаційної інстанції є обов`язковими до застосування та покликані забезпечити сталість та єдність судової практики, а наведені судові прецеденти є релевантними та корелюються зі спірними правовідносинами.

Отож оцініючи заявлений розмір моральної шкоди в сумі 200 000 грн., суд зазначає, що позивачем не обґрунтовано в повній мірі та не підтверджено такий розрахунок, однак безумовно враховуючи характер отриманих пошкоджень і їх наслідки в результаті події, яка сталася поза волею і повністю незалежно від бажання позивача та однозначно спричинила йому моральні страждання, з даного приводу, які суд опираючись на засади справедливості, розумності та співмірності оцінює в розмірі 20 000 грн та які підлягають стягненню із відповідача «ОХОРОНА І БЕЗПЕКА ПЛЮС» на користь позивача.

Даний розмір відшкодування завданої злочином моральної шкоди, на переконання суду, враховує всі обставини, зокрема письмові пояснення ОСОБА_3 , визнання ним вини, та відповідає вимогам розумності і справедливості та є співмірним і доцільним у даному провадженні.

Враховуючи викладене, ту обставину, що на момет вчинення ДТП ОСОБА_3 виконував трудові обов`язки, на основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди в розмірі 20 000 грн.

В іншій частині позовні вимоги задоволенню не підлягають.

З урахуванням ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь держави підлягає стягненню 908 грн судового збору.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 1166, 1187 Цивільного кодексу України, ст. ст. 2, 4, 12, 76-81, 89, 263-265, 274 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

позовні вимоги ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «ОХОРОНА І БЕЗПЕКА ПЛЮС» про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, задовольнити частково.

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «ОХОРОНА І БЕЗПЕКА ПЛЮС» (м. Харків, вул. Садова, буд. 10/12, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ) моральної шкоду завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди у розмірі 20 000 грн.

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «ОХОРОНА І БЕЗПЕКА ПЛЮС» на користь держави судовий збір у розмірі 908 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Гусак О.С.