КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/824/3352/2023 Доповідач: Савченко С.І.
У Х В А Л А

16 лютого 2023 року м.Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Савченка С.І., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , яка подана в його інтересах представником - адвокатом Белінським Віктором Анатолійовичем на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 20 вересня 2022 року у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 20 вересня 2022 року позов АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено повністю. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від 26.09.2018 року б/н у розмірі 213 038,86 грн, судовий збір 3 195,58 грн, а всього 216 234,44 грн.

Не погодившись з вказаним рішенням суду, 20 жовтня 2022 року відповідач ОСОБА_1 в особі свого представника - адвоката Белінського В.А. подав (направив поштою) безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України, оскільки не оплачена судовим збором у встановленому законом розмірі.

У зв`язку із поданням апеляційної скарги матеріали справи №753/17385/21 витребувані із суду першої інстанції, 07 лютого 2023 року надійшли до Київського апеляційного суду та передані судді Савченку С.І. для розгляду.

Одночасно з поданням апеляційної скарги, представник ОСОБА_1 адвокат Белінський В.А. подав клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, посилаючись на несприятливий майновий стан апелянта, що є підставою для звільнення його від сплати судового збору.

Окрім того, одночасно з поданням апеляційної скарги адвокат Белінський В.А. подав до суду апеляційної інстанції клопотання про витребування Київським апеляційним судом у ДПІ у Дарницькому районі Головного управління ДПС у м.Києві доказів скрутного майнового стану ОСОБА_1 . На обґрунтування даного клопотання Белінський В.А. зазначив, що ним, як представником відповідача, надсилався адвокатський запит до ДПІ у Дарницькому районі Головного управління ДПС у м.Києві, у якому він просив надати відомості з державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків ОСОБА_1 за період з 1 кварталу 2021 по 4 квартал 2021 року, проте, станом на день подання апеляційної скарги адвокату Белінському В.А. вищезазначені відомості не надано, а тому відповідач не має можливості надати їх до Київського апеляційного суду.

28 листопада 2022 року на офіційну електронну пошту Київського апеляційного суду від адвоката Белінського В.А. надійшла заява про усунення недоліків за вх.№100830 скріплена ЕЦП, до якої додано копію відповіді ГУ ДПС у Київській області від 03.11.2022 р. № 27486/6/10-36-12-03, копію відомостей від 02.11.2022 р. з державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми/джерела нарахованих доходів та утриманих податків ОСОБА_1 за період з 01.01.2021 по 31.12.2021 р., які підтверджують підстави звільнення скаржника від сплати судового збору відповідно до закону.

02 грудня 2022 року аналогічна за змістом заява за вх.№ 102855 надійшла до Київського апеляційного суду від адвоката Белінського В.А. засобами поштового зв`язку.

Розглянувши клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Белінського В.А., вивчивши матеріали справи, апеляційний суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору з таких міркувань.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст.8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Як вбачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (ч.2 цієї ж статті):

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

З аналізу ст.8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду навіть за наявності однієї із вказаних у статті умов.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Апеляційний суд керується позицією ЄСПЛ, який виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений. Окрім того, ЄСПЛ неодноразово вказував, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При цьому в рішеннях у справах «Kniat v. Poland» та «Jedamski and Jedamska v. Poland» ЄСПЛ вказав, що оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

На підтвердження майнового стану ОСОБА_1 адвокат Белінський В.А. надав суду копію відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела та суми доходів, отриманих від податкових агентів, та/або суми про суми доходів, отриманих самозайнятими особами, а також суму річного доходу, задекларованого фізичною особою в податковій декларації про майновий стан і доходи, відповідь на запит від 02.11.2022 номер запиту 1036-2022-0000860, згідно яких за період з 1 кварталу 2021 року по 4 квартал 2021 року інформація про доходи ОСОБА_1 відсутня.

Проте, на думку суду, вказана довідка (копія відомостей) сама по собі не підтверджує неможливість ОСОБА_1 сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі за подання апеляційної скарги, і не є безумовною підставою для звільнення скаржника від сплати судового збору у повному обсязі.

Зокрема, судом встановлено, що ОСОБА_1 , 1968 року народження, є працездатною особою, докази про те, що він є пенсіонером або особою з інвалідністю у справі відсутні. Відомостей про перебування його на обліку в службі зайнятості як безробітного, тобто, як особи, яка не має заробітку або інших передбачених законодавством доходів і зареєстрована у державній службі зайнятості як така, що шукає роботу (ст.2 Закону України «Про зайнятість населення») матеріали справи, апеляційна скарга та додані до неї документи не містять. Як і відсутні відомості про перебування відповідача на обліку у відділі соціального забезпечення за місцем проживання як малозабезпеченої особи, яка потребує державної допомоги.

Отже, скаржник самостійно забезпечує себе матеріально і це його влаштовує.

Доказів про відсутність у відповідача транспортних засобів чи нерухомого майна останній не надав.

Наведені обставини у своїй сукупності переконливо свідчать, що матеріальний стан та фінансова спроможність відповідача дозволяє частково сплатити судовий збір, а тому підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору в повному обсязі немає.

ЄСПЛ в рішенні від 19 червня 2011 року в справі «Kreuz v. Poland» вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду.

Враховуючи, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, і приймаючи до уваги те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, суд апеляційної інстанції вважає за можливе клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити частково, а саме зменшити скаржнику розмір судового збору на 50 % , тобто до 2 396,68 грн.

У відповідності до вимог п.п. «1.1» «1.6» ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду сплачується 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

З матеріалів справи вбачається, що позивач АТ КБ «ПриватБанк» звернувшись до суду із вказаним позовом, заявив вимогу майнового характеру щодо стягнення заборгованості у розмірі 213 038,86грн., яка підлягала оплаті судовим збором у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на момент подання позову становило 3 195,58 грн.

Розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду відповідно до вимог п.п.«1.1» «1.6» ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» становить 4 793,37 грн. (3195,58х150%=4793,37 грн.).

Оскільки суд апеляційної частково задовольняє клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, а саме зменшує скаржнику розмір судового збору на 50 %, скаржник ОСОБА_1 має сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 2 396,68 грн.

Згідно реквізитів рахунку станом на 2023 рік для сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції до Київського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися за наступними платіжними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином: *;101;_____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ______(ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ____(Дата оскаржуваного рішення) по справі _____(Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

За правилами ст.357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.356 названого Кодексу, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

За таких обставин, скаржнику ОСОБА_1 слід надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме, сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги на рішення суду у сумі 2 396,68 грн.

Керуючись ст.185, 357 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 , яке подане в його інтересах представником - адвокатом Белінським Віктором Анатолійовичем про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги задовольнити частково.

Зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору за подання апеляційної скарги до 2 396 грн.68 коп.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана в його інтересах представником - адвокатом Белінським Віктором Анатолійовичем на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 20 вересня 2022 року залишити без руху та надати скаржнику десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку скарга буде вважатись неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду С.І. Савченко