КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 752/13545/21
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/1939/2023
Головуючий у суді першої інстанції: Кордюкова Ж.І.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Семенюк Т.А.

14 лютого 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Семенюк Т.А.

Суддів: Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.,

при секретарі - Максюк І.Г.,

розглянувши в судовому засіданні в м. Києві, справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 19 липня 2022 року за заявою ОСОБА_2 про забезпечення зустрічного позову в справі за первинним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області про участь у вихованні дитини одного із батьків та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Орган опіки та піклування Гатненської сільської ради Київської області про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною,-

В С ТА Н О В И В :

У червні 2021 року ОСОБА_3 звернувся до суду першої інстанції із позовом до ОСОБА_2 про участь у вихованні дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 одного із батьків.

У липні 2022 року ОСОБА_2 звернулась до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_3 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною.

15 липня 2022 року сторона позивача за зустрічним позовом звернувся до суду з заявою про забезпечення зустрічного позову посилаючись на те, що 01.07.2022 дитина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично проживає з батьком в с. Гатне Фастівського району Київської області, який умисно вчиняє протиправну поведінку, ізолює дочку від матері. Протягом двох років дочка позбавлена контакту з матір`ю та цілодобово знаходиться у домоволодінні ОСОБА_3 , який вчиняє дії щодо відчуження доньки від матері. За таких обставин, контакт дитини з матір`ю повинен відновлюватись поступово у присутності дипломованого психолога, участь якого ОСОБА_2 готова забезпечити. Вважає, що зурахуванням поведінки ОСОБА_3 заходи забезпечення позову мають бути реалізовані без його присутності.

Також вважає, що не допуск матері до дитини свідчить, що існує реальна загроза утруднення виконання або невиконання рішення суду, а тому є потреба вжити заходи забезпечення позову. Зазначав, що донька від народження була нерозлучна з матір`ю ОСОБА_2 , вони мають тісний енергетичний зв`язок, дитині через розлуку з матір`ю наноситься психологічна травма.

У зв`язку із викладеним просив суд забезпечити зустрічний позов наступним шляхом: 1) зобов`язати ОСОБА_3 забезпечувати контакт ОСОБА_2 з малолітньою донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кожної неділі з 10 до 12 год. у парках, скверах, розважальних закладах, спортивних майданчиках та інших об`єктах дитячої інфраструктури с. Гатне Київської області за участю психолога і без присутності батька дитини;2) зобов`язати ОСОБА_3 забезпечувати кожного вівторка та п`ятниці з 19-30 до 19-50 год. дистанційний контакт ОСОБА_2 з малолітньою донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом відеозв`язку за допомогою мобільних застосунків Viber, WhatsApp, Telegram та/або програм Zoom, Skype; 3) покласти на ОСОБА_2 обов`язок забезпечувати дипломованого психолога під час зустрічей з дитиною щонеділі з 10 до 12 год.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 19 липня 2022 року заяву ОСОБА_2 залишено без задоволення.

Не погоджуючись з ухвалою суду, ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу скасувати та постановити нове рішення, яким задовольнити вимоги заяви про забезпечення зустрічного позову, вважаючи, що при ухваленні оскаржуваного рішення судом порушено норми процесуального права та не враховано обставини, які мають суттєве значення для справи.

В обґрунтування апеляційної скарги, зазначив, що суд першої інстанції не звернув уваги, що заходи забезпечення позову, які просить вжити ОСОБА_2 є співмірними із вимогами зустрічного, не виходять за його межі та не є тотожними, оскільки час контакту матері з дитиною (усумарному рахунку 8 годин на місяць) становлять лише малий відсоток часу в еквіваленті від вимог зустрічного позову, в якому заявлена вимога участі у вихованні та спілкуванні з дитиною 2 тижні цілодобово кожного місяця.

Вважає, що суд помилково вважав, що заявник ОСОБА_2 у заяві просить встановити графік побачення та спілкування з дитиною, оскільки в даному випадку забезпечувальні заходи спрямовані на відновлення емоційного контакту матері і дитини з метою уникнення загроз утруднення виконання рішення у майбутньому.

Відзив на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надходив, що за положеннями ч. 3 ст. 360 ЦПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду та матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Відмовляючи в задоволенні заяви про забезпечення зустрічного позову, суд першої інстанції виходив з того, що обраний заявником спосіб забезпечення позову є тотожним заявленим зустрічним позовним вимогам.

Відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

У статті 150 ЦПК України встановлені види забезпечення позову, зокрема встановленням обов`язку вчинити певні дії.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно частини десятої статті 150 ЦПК України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Встановлено, що у червні 2021 року ОСОБА_3 звернувся до суду першої інстанції із позовом до ОСОБА_2 про участь у вихованні дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 одного із батьків.

У липні 2022 року ОСОБА_2 звернулась до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_3 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, в якому просила 1) зобов`язати ОСОБА_3 усунути перешкоди у спілкуванні ОСОБА_2 з донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 2) встановити ОСОБА_2 способи участі у вихованні та спілкуванні із донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 встановивши їй наступний графік спілкування, виховання та проведення часу з донькою: кожного II та IV тижня місяця з 9.00 год. понеділка до 9.00 год. наступного понеділка - донька проводить час з матір`ю, в тому числі за її місцем проживання, без присутності батька; під час літніх канікул, щороку у парні роки з 9.00 год. першого червня до 20.00 год. шістнадцятого липня дитина проводить з матір`ю за її місцем проживання, у непарні роки - з 9.00 год. сімнадцятого липня до 20.00 год. тридцять першого серпня дитина проводить з матір`ю за її місцем проживання; 3) під час перебування дитини з батьком матір має право на необмежене спілкування з донькою особисто засобами телефонного, поштового, електронного та іншого способу зв`язку (Viber, Skipe, Telegram, тощо) враховуючи час навчання та відпочинку дитини.

Як вбачається із заяви про забезпечення зустрічного позову ОСОБА_2 просила зобов`язати ОСОБА_3 забезпечувати контакт ОСОБА_2 з малолітньою донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кожної неділі з 10 год. до 12 год. у парках, скверах, розважальних закладах, спортивних майданчиках та інших об`єктах дитячої інфраструктури с. Гатне Київської області за участю психолога і без присутності батька дитини;зобов`язати ОСОБА_3 забезпечувати кожного вівторка та п`ятниці з 19-30 до 19-50 год. дистанційний контакт ОСОБА_2 з малолітньою донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом відеозв`язку за допомогою мобільних застосунків Viber, WhatsApp, Telegram та/або програм Zoom, Skypeта покласти на ОСОБА_2 обов`язок забезпечувати дипломованого психолога під час зустрічей з дитиною щонеділі з 10 год. до 12 год.

В обґрунтування обраного виду забезпечення зустрічного позову заявникпосилаєтьсяна необхідність забезпечення контакту матері з малолітньою донькою, оскільки невжиття заходів забезпечення позову призведуть до не можливості ефективного захисту та поновлення порушенихїї прав та ускладнення виконання рішення суду.

Отже, предметом заявленого ОСОБА_2 зустрічного позову є усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу участі матері у вихованні дитини шляхом особистих зустрічей.

Забезпечення позову шляхом надання дозволу на спілкування з дитиною за місцем її проживання кожного вівторка, п`ятниці та неділі кожного місяця фактично є тотожніми частині позовних вимог.

При визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно враховувати дві умови: по-перше, у якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (MAMCHUR v. UKRAINE, № 10383/09, § 100, ЄСПЛ, від 16 липня 2015 року).

Апеляційний суд враховує, що такі вимоги щодо забезпечення позову є тотожними тим вимогам, які зазначені заявником в позовній заяві.

Тотожність позовних вимог заходам забезпечення позову має наслідком відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 20.02.2019 у справі 754/4437/18, від 22.09.2021 у справі №752/24015/20.

Крім того, за правилами статті 19 СК України, у випадках, передбачених цим кодексом, особа має право на попереднє звернення за захистом своїх сімейних прав та інтересів до органу опіки та піклування. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання, якщо протягом десяти днів від часу його винесення заінтересована особа не звернулася за захистом своїх прав або інтересів до суду. Звернення за захистом до органу опіки та піклування не позбавляє особу права на звернення до суду. У разі звернення з позовом до суду орган опіки та піклування припиняє розгляд поданої йому заяви.

За правилами статті 141 СК України мати та батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини.

Відповідно до частин першої-третьої статті 157 СК України питання виховання дитини вирішується батьками спільно, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою цієї статті. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

За наявності між батьками дитини спору щодо участі у вихованні дитини того з батьків, хто проживає окремо від неї, такий спір вирішується органом опіки та піклування (стаття 158 СК України) або судом ( стаття 159 СК України).

Відповідно до частин першої, другої статті 158 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Згідно із вимогами частин першої, другої 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема, якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Таким чином, зі змісту статей 158-159 СК України слід зробити висновок, що способи участі одного з батьків у вихованні дитини визначаються органом опіки та піклування за заявою того з батьків, хто бажає такі способи встановити чи судом - шляхом пред`явлення відповідного позову.

Заявником не доведено необхідність та доцільність застосування саме запропонованих заходів забезпечення позову, з урахуванням предмету та підстав позовних вимог, не обґрунтовано, яким чином невжиття запропонованих представником позивача за зустрічним позовомзаходів забезпечення позову може перешкодити фактичному виконанню або зробити неможливим виконання судового рішення у даній справі у разі задоволення позову.

Проаналізувавши наявні у матеріалах справи докази у сукупності із положеннями законодавства, суд апеляційної інстанції вважає, що спосіб забезпечення позову, який просить застосувати ОСОБА_2 , є за своєю суттю позовною вимогою про встановлення графіку спілкування з дитиною, а вжиття такого заходу забезпечення позову призведе до фактичного задоволення зустрічного позову ще до ухвалення рішення у справі та до пред`явлення таких вимог.

Вирішення цього питання можливе лише шляхом постановлення рішення по справі за результатами її розгляду по суті у разі пред`явлення відповідних позовних вимог.

Розглядаючи справу відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, тобто в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що доводи викладені в апеляційній скарзі обґрунтованості судових висновків не спростовують, тому підстави для її задоволення відсутні.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 19 липня 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає чинності з моменту її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст виготовлено 16 лютого 2023 року.

Головуючий

Судді