Справа № 129/2807/22
Провадження № 2-о/144/11/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" лютого 2023 р. смт Теплик

Суддя Теплицького районного суду Вінницької області Довгалюк Л.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з указаною заявою.

Ухвалою судді від 04.01.2023 заяву залишено без руху та надано заявнику строк для усунення її недоліків.

06.01.2023 копію ухвали направлено заявнику для усунення недоліків за адресою, вказаною у заяві: АДРЕСА_1 . Вказану ухвалу заявник суду не отримав, 24.01.2023 до суду повернувся конверт із позначкою «адресат відсутній за вказаною адресою».

06.02.2023 судом повторно направлено заявнику дану ухвалу, але заявник її також не отримав, 16.02.2023 до суду повернувся конверт із позначкою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Дослідивши окремі матеріали справи, суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Інформація щодо всіх судових справ є у вільному доступі на офіційному веб-порталі «Судова влада України».

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа "Олександр Шевченко проти України", справа "Трух проти України").

Заявник є ініціатором судового розгляду та інтерес в належному розгляді його заявник має стимулювати його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Так, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, у кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Проте, судом двічі направлено заявнику на адресу, зазначену у заяві, ухвалу про залишення позовної заяви без руху, яку останній не отримав. Про зміну адреси місця проживання, як і іншої адреси для листування заявником суду не повідомлено.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі № 921/6/18 наведено позицію, що у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням, зокрема на відсутність (вибуття) адресата, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Гуржій проти України», заява № 326/3, «Олександр Шевченко проти України», № 8771/02, § 27).

Зважаючи на викладене та враховуючи, що ухвала суду, якою заява залишена без руху, двічі надсилана судом на повідомлену заявником адресу проживання, про зміну якої останній суд не повідомляв, така ухвала вважається доставленою в силу частини 1 статті 131 ЦПК України, а заявник вважається таким, що повідомлений належним чином про вчинення відповідної процесуальної дії, вимоги ухвали суду про залишенння заяви без руху не виконані, недоліки заяви не усунені, тому за вказаних обставин заяву необхідно вважати неподаною та повернути заявникові.

Керуючись статтями 131, 185, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України,

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 131, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення - вважати неподаною та повернути заявникові.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя