КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
номер провадження: № 22-ц/824/1035/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних прав:

судді - доповідача Білич І.М.

суддів Коцюрби О.П., Слюсар Т.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" - адвоката Галич Ірини Леонідівни на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 27 липня 2022 року, постановлену під головуванням судді Голосіївського районного суду м. Києва Кордюкова Ж.І.,

у цивільній справі № 755/20790/21 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" про визнання незаконним, скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди.

в с т а н о в и л а :

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" про визнання незаконним, скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди. Посилаючись на те, що наказом відповідача №1967-К від 12 листопада 2021 року його було звільнено з посади директора Департаменту банківської безпеки в акціонерному товаристві «Держаний Експортно-Імпортний банк України» у зв`язку з невідповідністю займаній посаді і виконуваній роботі внаслідок недостатньої кваліфікації, що перешкоджає подальшому продовженню даної роботи (п.2)ч.1 ст.40 КЗпП України. Вважаючи своє звільнення з роботи незаконним та таким, що здійснено з грубим порушенням та не у відповідності вимог чинного законодавства України.

У лютому 2022 року Акціонерним товариством "Державний експортно-імпортний банк України" було подано зустрічну позовну заяву ( відповідач ОСОБА_1 ) про відшкодування немайнової (моральної) шкоди, завданої приниженням ділової репутації. Вказуючи про те, що позивач двічі під час роботи в банку був учасником інцидентів, які стали предметом обурення зі сторони громадськості. Зазначаючи, що суспільний резонанс вчинення позивачем дій підтверджується публікаціями. Все це завдало шкоди діловій репутації банку.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 27 липня 2022 року Акціонерному товариству "Державний експортно-імпортний банк України" відмовлено в об`єднанні в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" про визнання незаконним, скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, зустрічного позову Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" до ОСОБА_1 про відшкодування немайнової (моральної шкоди), завданої приниженням ділової репутації, та повернуто зустрічну позовну заяву.

Не погоджуючись з ухвалою, представником відповідача подано апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, скаржник просив ухвалу суду скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду і вирішення питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом.

Обгрунтовуючи свої вимоги неврахування судом першої інстанції необхідності спільного розгляду зустрічного позову разом із первісним тим, що вони виникають з одних правовідносин, а саме: участь позивача у діях, що перешкоджання законній журналістській діяльності у приміщенні банку, які набули широкого розголосу і завдали шкоди діловій репутації банку та стали підставою для його звільнення.

Зазначаючи, що висновок суду першої інстанції про невзаємовиключність зустрічного позову та первісного позову є не обгрунтованим, оскільки задоволення зустрічного позову може виключити задоволення первісного позову.

Також, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що оскаржувана ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 31 серпня 2022 року відкрито провадження у справі та надано строк для подання відзиву (т. 3, а.с. 141).

До Київського апеляційного суду надійшов відзив позивача на апеляційну скаргу, в якому він, посилаючись на безпідставність та необгрунтованість апеляційної скарги, просив у її задоволенні відмовити, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 жовтня 2022 року справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

На час розгляду справи до суду апеляційної інстанції сторонами в справі не було надано заперечень щодо розгляду справи в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

За приписами ч. 1, ч. 2 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним. Тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно, і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

Таким чином, при вирішенні питання про прийняття зустрічного позову суд першої інстанції вирішує наступні питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.

Предметом позову є безпосередньо матеріально - правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносин, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем та відповідачем.

Зустрічний позов є матеріально-правова вимога відповідача до позивача, яка заявляється до сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог унеможливлює задоволення вимог позивача.

Предметом позову ОСОБА_1 є скасування наказу про звільнення, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди.

Зазначене вище свідчить про те, що первісний позов виник з трудових правовідносин, зміст яких складають трудові права та обов`язки сторін спору.

Предметом зустрічного позову є стягнення моральної шкоди, завданої внаслідок приниження ділової репутації.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первинного позовів може виявитись у наступному: - обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільних розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність цих позові може виражатись у підставах позовів або поданих доказах; вимоги за зустрічним та первісним позовами можуть зараховуватися; - задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення зустрічного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково (постанова Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі № 904/6157/19).

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що висновки суду в частині відмови в об`єднанні в одне провадження та повернення зустрічного позову повністю узгоджуються з нормами діючого законодавства та матеріалами справи.

Так як первинний та зустрічний позови виникли з різних правовідносин, вони не пов`язані підставами, крім того вимоги за первинним та зустрічним позовом не можуть зараховуватися. Задоволення зустрічного позову про відшкодування моральної шкоди не виключатиме задоволення повністю або частково задоволення первісного позову, та не доводить відсутність у позивача матеріально-правових підстав на задоволення первісного позову.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що ухвала суду постановлена з дотриманням норм процесуального права і підстав для її скасування з доводів викладених в апеляційній скарзі нема.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384, 387 ЦПК України, колегія суддів,-

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" - адвоката Галич Ірини Леонідівни залишити без задоволення.

Ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 27 липня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач:

Судді: