Справа № 397/16/23
У Х В А Л А

Про залишення позовної заяви без руху

19.01.2023 смт.Олександрівка

Олександрівський районний суд Кіровоградської області у складі: головуючого - судді Івченка П.О., перевіривши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Олександрівський відділ державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) та приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню,

У С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом в якому просить визнати виконавчий напис №1228 від 31.08.2018, вчинений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М., про звернення стягнення на нерхому майно, що є предметом договору іпотеки - квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк», за кредитним договором №KGLWGK01580002 від 01.11.2006 на суму 539662,61 грн., таким, що не підлягає виконанню.

Ухвалою суду від 11.01.2023 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

11.01.2023 позивач подав заяву про звільнення від сплати судових витрат у зв`язку з його тяжким майновим станом, на підтвердження чого надав довідки.

12.01.2023 позивач подав заяву в якій просив позовну вимогу про зупинення виконання дії виконавчого напису залишити без розгляду на підставі того, що ним буде подано заяву про забезпечення позову.

Суд, перевіривши виконання вимог ст.175-177 ЦПК України, встановив, що позовна заява підлягає повторно залишенню без руху з таких підстав.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За приписами ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а також зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Правовий аналіз вищезазначених норм закону дає підстави стверджувати, що законодавцем встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктивних та предметних критеріїв, за яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може звільнити від сплати судового збору.

У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Підставою для звільнення від сплати судового збору може бути, наприклад, видана в установленому законом порядку довідка про доходи, про заробітну плату, пенсію, стипендію, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

За змістом цієї практики щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, наведеній, зокрема у рішеннях Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справах «Гергел і Георгета Стоїческу проти Румунії», «Креуз проти Польщі», сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір має бути розумним, таким, що з урахуванням фінансового положення заявника може бути ним сплачений. Великий розмір судових витрат, який не враховує фінансове положення заявників, може бути розглянутий як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення у здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і у строки, покладається на особу, яка подає скаргу.

За змістом статті 136 ЦПК України, статті 8 Закону України «Про судовий збір», з урахуванням наведеної практики ЄСПЛ, основною підставою для звільнення особи від сплати судового збору (крім осіб, які звільненні від такої сплати в силу вимог статті 5 Закону України «Про судовий збір») є скрутний майновий стан, який особа повинна довести належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 10 лютого 2021 року, постановленій у справі №369/15742/18 (провадження №61-1640ск21).

Прохаючи суд про звільнення від сплати судового збору, позивач на підтвердження свого скрутного майнового стану разом з заявою на усунення недоліків надав довідку про відсутність індивідуальних відомостей про особу, сформовану спеціалістом Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області 11.01.2023 з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Суд не приймає вказану довідку в якості належного підтвердження тяжкого майнового стану ОСОБА_1 , оскільки вона вказує лише на те, що відомості про страховий стаж, заробітну плату (дохід, грошове забезпечення) та інші дані, необхідні для обчислення та призначення страхових виплат за окремими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування в Реєстрі застрахованих осіб відсутні.

Суд також не приймає в якості належного підтвердження тяжкого майнового стану ОСОБА_1 , надану ним інформацію Головного управління ДПС в Кіровоградській області №194/6/11-28-65-21 від 11.01.2023, оскільки вона вказує лише на те, що Олександрівська ДПІ Головного управління ДПС у Кіровоградській області не володіє інформацією щодо розрахункових та інших рахунків, які відкриті ОСОБА_1 в банках та інших фінансових установах.

Також суд, не приймає в якості належного підтвердження тяжкого майнового стану ОСОБА_1 довідку Олександрівської районної філії Кіровоградського обласного центру зайнятості №13 від 11.01.2023, про те, що ОСОБА_1 не перебуває на обліку в філії як безробітній станом на 11.01.2023, та допомогу по безробіттю не отримує, оскільки вона не вказує, на те що останній є безробітнім, та відповідно не отримує заробітну плату.

Відтак, суд вважає, що вищевикладені документи не свідчать про те, що на даний час є підстави для звільнення позивача від сплати судового збору за подання до суду його позовної заяви.

Враховуючи положення ст. 129 Конституції України, а також положення Закону України «Про судовий збір», суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні в тому числі й у питанні відстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами ч. 2 ст. 4 вказаного Закону за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в перерахунку до розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2023 року становить 1073 грн. 60 коп.

Таким чином, при зверненні до суду із позовом, позивач має сплатити судовий збір за заявлену ним вимогу немайнового характеру у розмірі 1073 грн. 60 коп., шляхом внесення або перерахування коштів за наступними реквізитами:

Олександрівський районний суд Кіровоградської області

Отримувач коштів: ГУК у Кіровоградській області /тг с-ще Олександрівка/22030101

Код отримувача (ЄДРПОУ) 37918230 : Банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача(МФО) - 899998

Рахунок отримувача : UA0011549

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин вказана позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху повторно з надання позивачу строку для можливості усунення вище перелічених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити ОСОБА_1 у звільненні від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Олександрівський відділ державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) та приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

У випадку не усунення недоліків у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: П.О.Івченко