Справа № 287/175/20
ЗА О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 лютого 2023 року м. Олевськ
Олевський районний суд Житомирської області в складі:
головуючої - судді Кононихіної Н.Ю.
з участю секретаря Корнєйчук О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Олевську в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
До Олевського районного суду Житомирської області надійшли матеріали позовної заяви Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором № б/н від 21.06.2010 року, у зв`язку з невиконанням з її сторони умов кредитного договору.
15.06.2020 року від представника позивача до суду надійшло клопотання про долучення письмових доказів до матеріалів справи з проханням долучити до матеріалів справи виписку по картковому рахунку, витяг з Умов та правил надання банківських послуг в редакції, яка діяла на момент укладення кредитного договору, внутрішньобанківський наказ про затвердження Умов та правил надання банківських послуг, довідку про зміну умов кредитування, довідку про видані картки клієнту.
Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу розподілено судді Кононихіній Н.Ю.
На запит суду надійшла інформація з Олевської міської ради Житомирської області про зареєстроване місце проживання відповідачки ОСОБА_1 ..
Ухвалою суду від 15.07.2022 року відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Від представника позивача надійшло до суду клопотання про розгляд справи за його відсутністю, позов підтримує у повному обсязі. Не заперечує проти винесення заочного рішення по справі.
Відповідачка у судове засідання на розгляд справи не з`явилася та не повідомила про причини неявки, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялася у встановленому законом порядку, шляхом направлення на її адресу судових повісток та опублікування оголошення на веб-сайті суду.
Згідно ст. ст.223,280 ЦПК України суд вважає можливим розглянути справу у порядку заочного провадження у відсутність сторін з дотриманням вимог, встановлених законом, враховуючи згоду представника позивача на розгляд справи в порядку заочного провадження.
Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін у справі не надходили.
Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України, суд може розглянути справу за відсутності позивача, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у сукупності, суд приходить до наступних висновків.
З матеріалів справи вбачається, що 21.06.2010 року відповідачка звернулася до ПАТ КБ «ПриватБанк», із анкетою - заявою про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку (а.с. 18).
У заяві позичальника зазначено, що відповідачка згодна з тим, що дана заява разом з пам`яткою клієнта та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами складають між нею та банком договір про надання банківських послуг, а також, що вона ознайомилась та згодна з Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами банку, які були надані для ознайомлення у письмовому вигляді (а.с. 18, на звороті).
До кредитного договору банк додав довідку про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна», 55 днів пільгового періоду підписану відповідачкою та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку (а.с. 19-36).
При цьому у розрахунку сума 4192,55 грн. вказана як заборгованість за тілом кредиту та заборгованість за простроченим тілом кредиту, проте у розрахунку загальної суми заборгованості вказана сума враховується лише один раз.
Отже, заборгованість за тілом кредиту та заборгованість за простроченим тілом кредиту одна і та ж сума, яка складає 4192,55 грн.
За змістом статей 626,628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПриватБанк»).
Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633,634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.
За змістом статті 1056-1 ЦК України розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.
Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Частинами першою, другою статті 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.
Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.
Таким чином, в разі укладення договору кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).
Як вбачається з матеріалів справи 21.06.2010 року між АТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_1 укладено кредитний Договір б/н, шляхом підписання Анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в Приват Банку (а.с. 18).
В Анкеті-заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку наявний підпис як представника АТ КБ «Приватбанк», так і підпис ОСОБА_1 , а також зазначена письмово дата укладення цієї Анкети-заяви, а саме: «21.06.2010» .
В справі що розглядається позивачем надано до суду підписану позичальником ОСОБА_1 довідку про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна», 55 днів пільгового періоду», з якої вбачається, що відповідачка ознайомлена з умовами кредитування кредитної картки «Універсальна», зокрема з: умовами сплати процентів, неустойки (пені) за несвоєчасне невиконання зобов`язання, а також з тим, що у разі порушення позичальником термінів платежів за будь-якими із грошових зобов`язань, передбачених цим договором, більш як на 30 днів, позичальник зобов`язаний сплатити банку штраф у розмірі 500 грн. та 5 % від суми заборгованості по кредитному ліміту, із врахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій (а.с. 19).
Зазначеними заявою та довідкою підтверджується той факт, що ОСОБА_1 була повністю проінформована про умови кредитування у АТ КБ «ПРИВАТБАНК», які були надані їй для ознайомлення у письмовій формі.
Визначаючи розмір боргу, суд виходить з розрахунку, який надано Банком, оскільки відповідачкою цей розрахунок не спростований і свій не надано.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Суд вважає, що факт порушення відповідачем, взятих на себе зобов`язань, щодо своєчасної сплати кредиту позивачем доведено, а відповідачем належними та допустимими доказами не спростовано.
Відповідачка користувалася кредитними коштами (що вбачається із розрахунку заборгованості та із витягу з рахунку щодо руху коштів за кредитним договором б/н від 02.02.2010 року) та частково сплачувала заборгованість за договором, отже, не заперечувала факт укладення кредитного договору, відповідачка також не оспорювала умови кредитування, а тому, суд приходить до обґрунтованого висновку про стягнення з відповідачки боргу за тілом кредиту та заборгованості по відсоткам на користування кредитом.
Разом з тим, вирішуючи вимоги АТ КБ «ПриватБанк» про стягнення з відповідача нарахованої пені та штрафів, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 21.10.2015 року № 6-2003цс15.
Враховуючи наведене, суд вважає, що стягненню з відповідачки на користь позивача підлягають лише штрафи, а саме 500,00 грн. штрафу (фіксованої частини) та 627,59 грн. штрафу (процентної складової).
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги банку підлягають частковому задоволенню та з відповідачки на користь позивача необхідно стягнути заборгованість за кредитним договором № б/н від 21.06.2010 року станом на 02.12.2019 року у розмірі 5987,14 грн., яка складається з: 4192,55 грн. заборгованість за тілом кредита; 627,59 грн. заборгованості за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно вимог ст..625; а також штрафи: 500, 00 грн. штраф (фіксована частина), 667,00 грн. штраф (процентна складова), а у задоволенні позовних вимог про стягнення нарахованої пені слід відмовити, оскільки одночасне застосування штрафів та пені за одне й те саме порушення не допускається.
З матеріалів справи вбачається, що позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір в сумі 2102,00 грн.
Частиною 1ст. 133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, а згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки судовий збір, сплачений позивачем у мінімальному передбаченому законом розмірі, він підлягає стягненню на його користь з відповідача.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 867,51 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10,11,141,280-283 ЦПК України, ст.ст.526,546,549,610,611,625, 629,1054 ЦК України суд,
Позов Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості задоволити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від № б/н від 21.06.2010 року станом на 02.12.2019 року у розмірі 5987,14 грн., яка складається з: 4192,55 грн. заборгованість за тілом кредита; 627,59 грн. заборгованості за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно вимог ст..625; а також штрафи: 500, 00 грн. штраф (фіксована частина), 667,00 грн. штраф (процентна складова).
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» 867 грн. 51 коп. судових витрат, понесених при зверненні до суду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості про учасників справи згідно п.4 ч.5ст.265 ЦПК України:
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 12.05.2016 року Олевським РС УДМС України в Житомирській області, РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .
Суддя: Н. Ю. Кононихіна