Справа № 758/5269/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про забезпечення позову

14 лютого 2023 року суддя Подільського районного суду м.Києва Скрипник О. Г. , розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Семенова Ганна Володимирівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ковальчук Сергій Павлович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль Ірина Миколаївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бабенко Вікторія Вікторівна про визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання права власності, витребування майна із чужого незаконного володіння та визнання недійсним договору іпотеки,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Подільського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Семенова Г.В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ковальчук С.П., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль І.М., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бабенко В.В. про визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання права власності, витребування майна із чужого незаконного володіння та визнання недійсним договору іпотеки.

Ухвалою суду від 01 серпня 2022 року вищезазначена позовна заява прийнята до розгляду та відкрите провадження у цивільній справі.

13 лютого 2023 року позивачем подана заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , до набрання законної сили рішенням суду у справі.

На обґрунтування заяви позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний брат позивача ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який на день смерті був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Вказана квартира на праві власності належала ОСОБА_5 на підставі дублікату Свідоцтва про право власності, виданого 12.08.1993 року виданого Шевченківською РДА, згідно розпорядження (наказу) №566 від 11.08.1993 року. 23.02.2021 року позивач звернувся з заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса КМНО Бабенко В.В.. Однак, позивач отримав лист від приватного нотаріуса КМНО Бабенко В.В., в якому позивача було повідомлено про те, що вищевказана квартира належить іншій особі. Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, квартира за адресою: АДРЕСА_1 була відчужена: 1) згідно договору купівлі-продажу від 28.12.2016 року ОСОБА_5 громадянину ОСОБА_2 , який був посвідчений приватним нотаріусом КМПН Семеновою Г.В. за реєстровим №3276; 2) згідно договору купівлі-продажу від 26.10.2017 року ОСОБА_2 громадянину ОСОБА_3 , який був посвідчений приватним нотаріусом КМНО Ковальчуком С.П. за реєстровим № 11253; 3) згідно договору іпотеки від 05.07.2021 р. ОСОБА_3 передав квартиру в іпотеку громадянину ОСОБА_4 , який був посвідчений приватним нотаріусом КМНО Гамаль І.М. за реєстровим №6349 та на неї накладена заборона за реєстровим №6350.

Відповідно до ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників.

Вивчивши заяву про забезпечення позову та матеріали додані до зазначеної заяви, оцінивши докази, які мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, судом встановлено наступне.

Частиною 1 статті 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених цим Кодексом, заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 6 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Пунктами 1, 2, 4 частини 1 ст. 150 ЦПК України передбачено, що позов накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Майнові права на зазначений об`єкт нерухомого майна (квартиру набуту під час шлюбу) оспорюються у судовому порядку.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам (п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року№ 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»).

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Отже, важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду у разі задоволення позову.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Так, мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті (ч. 10 ст. 158 ЦПК України).

Отже, встановивши, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання можливого рішення суду про задоволення позову, суд вважає, що наявні усі передбачені законом підстави для застосування заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , до набрання законної сили рішенням суду у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 149, 150, 152,153, 353 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Семенова Ганна Володимирівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ковальчук Сергій Павлович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль Ірина Миколаївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бабенко Вікторія Вікторівна про визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання права власності, витребування майна із чужого незаконного володіння та визнання недійсним договору іпотеки - задовольнити.

Забезпечити позов шляхом накладення арешту на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , до набрання законної сили рішенням суду у справі.

Копію ухвали направити учасникам справи - для відома та виконання.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду з подачею апеляційної скарги через Подільський районний суд м. Києва протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

СуддяО. Г. Скрипник