ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

20 лютого 2023 року м.Кривий Ріг

20 лютого 2023 року суддя Дніпровського апеляційного суду Корчиста О.І., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 23 лютого 2022 року у справі № 243/13167/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,

встановив:

Ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 23 лютого 2022 року позовна заява ОСОБА_1 визнана неподаною та повернута.

ОСОБА_1 05 січня 2023 року подала (здала на пошту) апеляційну скаргу, яка надійшла безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду 25 січня 2023 року.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 30 січня 2023 року з суду першої інстанції витребувана цивільна справа, яка надійшла до Дніпровського апеляційного суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Оскільки оскаржувана ухвала складена судом 23 лютого 2022 року, строк подання апеляційної скарги становить до 10 березня 2022 року.

Апеляційна скарга подана скаржником 05 січня 2023 року з пропуском строку на апеляційне оскарження, встановленого законом.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження посилаючись, на те що вона отримала посилання на розміщення ухвали про повернення позовної заяви в системі «Електронний суд» лише 10 березня 2022 року. На цей час у зв`язку з оголошенням воєнного стану державні портали не працювали. Копію постанови вона отримала на електронну адресу лише 12 липня 2022 року за запитом. Вважає, що строк на апеляційне оскарження пропущений нею через війну.

Відповідно ч. 2, 3 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3,4 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Європейський Суд з прав людини зауважив, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, у тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із цим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «DeGeouffre dela Pradellev. France» від 16 грудня 1992 року).

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Вбачається, що апеляційна скарга подана ОСОБА_3 через 10 місяців після ухвалення оскаржуваного судового рішення.

Посилаючись на отримання копії оскаржуваної ухвали 12 липня 2022 року, заявник не наводить конкретних обставин, які завадили їй подати апеляційну скаргу у розумний строк, а не через 10 місяців після постановлення ухвали.

Щодо посилання заявника на введення в Україні воєнного стану, як на поважну причину пропуску строку апеляційного оскарження, слід вказати наступне.

Введення воєнного стану дійсно є підставою для поновлення особі строку апеляційного оскарження у випадку, якщо особа зазначає конкретні обставини, що у зв`язку із введенням воєнного стану завадили їй вчасно подати апеляційну скаргу (наприклад виїзд з місця проживання в зв`язку з проведенням в місці проживання бойових дій, відсутність інформації про результати розгляду справи та неможливість вчасно її отримати, тощо).

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з апеляційними скаргами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

ОСОБА_3 не навела докази щодо неможливості заявника раніше (до 05 січня 2023 року) отримати повний текст оскаржуваного рішення через запровадження в Україні воєнного стану.

Сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду в розумні строки, у зв`язку із запровадженням такого, не може вважатись поважною причиною пропуску цих строків.

Подібні висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22, провадження № 11-107заі22.

За таких обставин не вбачається підстав для визнання поважними причин пропуску ОСОБА_3 строку на апеляційне оскарження ухвали Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 23 лютого 2022 року.

Тому апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наданням строку для надання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням інших підстав для його поновлення.

Також апеляційне провадження у даній справі не може бути відкрито, оскільки, в порушення п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги скаржником не додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

П.п. 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону «Про судовий збір» визначені ставки судового збору за подання апеляційної і касаційної скарг юридичною, фізичною-особою підприємцем та фізичною особами на ухвалу суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подана (здана на пошту) 05 січня 2023 року.

Згідно п.п. 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону «Про судовий збір» за подання фізичною особою апеляційної скарги на ухвалу суду сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2022 року встановлено у розмірі 2 684 гривні.

Отже, за подання апеляційної скарги на ухвалу суду скаржник має сплатити судовий збір в сумі 536,80 гривень (2684 х 0,2). Оскільки до апеляційної скарги доданий платіжний документ про сплату судового збору в сумі 496,20 гривень, ОСОБА_1 пропонується доплатити судовий збір в сумі 40,60 гривень.

Судовий збір сплачується за наступними реквізитами: Отримувач: ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/22030101, номер рахунку UA0004628 , Код ЄДРПОУ 37988155, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Дніпровський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Тобто, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, з наданням скаржнику строку для усунення недоліків у вигляді доплати в сумі 40,60 гривень та надання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України,

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 23 лютого 2022 року у справі № 243/13167/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для виконання вимог ухвали у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали суду в частині сплати судового збору, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута, не подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження або визнання судом неповажними наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Дніпровського апеляційного суду О.І. Корчиста