Справа № 761/5093/23
Провадження № 2/761/5803/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2023 року суддя Шевченківського районного суду м.Києва Романишена І.П., дослідивши позовну заяву ОСОБА_1 до Генерального консульства України у Вроцлаві про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2023 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, приходить до висновку про відмову у відкритті провадження, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Указом Президента України України від 15 березня 2021 року № 99/2021, затверджено Положення про закордонні дипломатичні установи України.

Вказане Положення визначає статус, завдання та функції закордонних дипломатичних установ України. Так, у пункті 2 Положення визначено, що закордонні дипломатичні установи України є постійно діючими органами дипломатичної служби, основними завданнями яких є представництво України в державах перебування або при міжнародних організаціях та підтримання з ними офіційних відносин, відстоювання національних інтересів України, виконання консульських функцій, у тому числі захист прав та інтересів громадян і юридичних осіб України за кордоном.

Указом Президента України від 2 квітня 1994 року № 127/94, затверджено Консульський Статут України.

Консульським Статутом України визначено, що консульські установи це - генеральні консульства, консульства, віце-консульства та консульські агентства. Керівництво консульськими установами здійснюється Міністерством закордонних справ України. Загальне керівництво діяльністю консульської установи в державі перебування здійснюється відповідним дипломатичним представництвом України. Місцезнаходження консульської установи, її клас і консульський округ визначаються Міністерством закордонних справ України за погодженням з державою перебування. Консульська установа має печатку із зображенням Державного Герба України і назвою консульської установи українською мовою.

Статтею 42 Закону України "Про дипломатичну службу", закордонні дипломатичні установи України мають самостійний баланс, печатку із своєю назвою, а також рахунки в банках держав акредитації.

Разом з тим, ні Консульським Статутом України, ні Положенням про закордонні дипломатичні установи України, Законом України "Про дипломатичну службу" не передбачено, що дипломатичні представництва України діють в якості юридичних осіб.

Статтею 80 ЦК України визначено, що юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.

Згідно з ч. 1 та 4 ст. 89 ЦК України юридична особа підлягає державній реєстрації у порядку, встановленому законом. Дані державної реєстрації включаються до єдиного державного реєстру, відкритого для загального ознайомлення. До єдиного державного реєстру вносяться відомості про організаційно-правову форму юридичної особи, її найменування, місцезнаходження, органи управління, філії та представництва, мету установи, а також інші відомості, встановлені законом.

З Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань не вбачається, що Генеральне консульство України у Вроцлаві є юридичною особою, тобто з викладеного вбачається, що Генеральне консульство України у Вроцлаві не наділене правом бути відповідачем в цивільному процесі.

Згідно Положення про Міністерство закордоних справ України, яке затвердженого постановою КМУ України від 30 березня 2016 р. № 281, саме МЗС України здійснює керівництво органами дипломатичної служби України.

У постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 червня 2021 року у справі № 760/32455/19 (провадження № 61-16459сво20) зроблено висновок про те, що філії та представництва, які не є юридичними особам, не наділені цивільною процесуальною дієздатністю та не можуть виступати стороною у цивільному процесі. Тому справи, в яких відповідачем виступає філія чи представництво, не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства у зв`язку з відсутністю сторони у цивільному процесі, до якої пред`явлено позов, а отже, неможливістю вирішення цивільного спору. З урахуванням цивільно-правового статусу філій та представництв недопустимою є участь відокремлених підрозділів у певних процесуальних відносинах, оскільки це суперечить цивільно-правовій природі відокремленого підрозділу як складової частини юридичної особи, що його створила.

У відповідності до п. 1 ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо: заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З огляду на викладене, оскільки судом не підтверджено наявність у Генерального консульства України у Вроцлаві цивільної процесуальної дієздатністі та можливість виступати стороною у цивільному процесі, враховуючи вищезазначений висновок Верховного Суду, а також положення законодавства України, які регламентують функціонування та діяльність закордонних дипломатичних установ України, суд приходить до висновку про відсутність підстав для розгляду даного позову в порядку цивільного судочинства, а тому відмовляє у відкритті провадження у даній справі.

Керуючись ст.ст. 186, 260, 353, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до Генерального консульства України у Вроцлаві про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА