Справа № 462/7159/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 лютого 2023 року головуючий суддя Залізничного районного суду м. Львова Бориславський Ю.Л.розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду у м. Львові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ДП «Львівський державний завод ЛОРТА» про відшкодування збитків,

в с т а н о в и в :

позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ДП «Львівський державний завод «ЛОРТА», у якому просить стягнути на його користь 145314,13 грн. матеріальних збитків та судові витрати. В обґрунтування своїх вимог покликається на те, що 16 серпня 2022 року він залишив свій автомобіль марки «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_1 на території ЛК АТП №1, де працює позивач. Вказане ЛК АТП №1 знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Авіаційна, 1 та межує з територією ДП «ЛДЗ «ЛОРТА». 16.08.2022 року близько 12:37 год. відбулось падіння стовбура дерева з гілками з території ДП «ЛДЗ «Лорта» на територію ЛК АТП №1, внаслідок чого автомобіль позивача зазнав технічних ушкоджень. Згідно звіту №ФД-0087 Про оцінку вартості відновлюваного ремонту з урахуванням зносу пошкодженого колісного транспортного засобу від 22.08.2022 р., вартість відновлювального ремонту з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу транспортного засобу Hyundai, реєстраційний номер НОМЕР_1 дорівнює 145314,13 грн. Падіння дерева пов`язане з неналежним виконанням відповідачем заходів з благоустрою щодо контролю за належним станом дерев. Просить позов задовольнити.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 20.12.2022 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення /виклику/ сторін. Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву.

У вказаний строк відповідач не подав відзив на позовну заяву, поважних причин такого суду не повідомив.

10.02.2023 року на адресу Залізничного районного суду м. Львова надійшло пояснення представника ДП «Львівський державний завод «ЛОРТА» щодо позову.

Водночас, ЦПК України не містить норм, якими передбачено подання суду відповідачем пояснення на позов, натомість ст. 174 ЦПК України чітко вказує, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Таким чином, суд не приймає до уваги подані представником відповідача пояснення на позов, оскільки такі не відповідають вимогам ст. 174 та ст. 178 ЦПК України.

У матеріалах справи відсутні клопотання сторін про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням /викликом/ сторін.

Враховуючи наведене, відповідно до ч.8 ст. 178 та ч.5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення /виклику/ сторін, вивчивши зібрані у справі докази, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до переконання, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Із змісту ст. 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є власником автомобіля марки «Hyundai Sonata» реєстраційний номер НОМЕР_1 , що підтверджується копією свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу /а.с.18/.

Згідно листа т.в.о. начальника ВП №1 ЛРУП№2 ГУ НП у Львівській області від 14.10.2022 року, 16.08.2022 року о 12:54 год. зафіксовано звернення на лінію оператора екстреної допомоги поліції «102» по факту пошкодження автомобілів, зокрема, автомобіля ОСОБА_1 «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який, будучи припаркованим на території АТП №1, що за адресою: м. Львів, вул. Авіаційна, 1, зазнав пошкодження внаслідок падіння дерева із території сусіднього підприємства, а саме заводу ЛОРТА /а.с.29/.

Факт падіння дерева на автомобіль «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_1 за адресою: м. Львів, вул. Авіаційна, 1, у результаті чого даний автомобіль зазнав пошкоджень підтверджується також і актом огляду колісного транспортного засобу (КТЗ) від 18.08.202 року та фотографічними знімками /а.с.17-25/.

Відповідно до Звіту №ФД-0087 про оцінку вартості відновлювального ремонту з урахуванням зносу пошкодженого колісного транспортного засобу вартість відновлювального ремонту з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу (розмір збитків) транспортного засобу Hyundai, реєстраційний номер НОМЕР_1 , дорівнює 145314,13 грн. /а.с.4-7/.

Згідно акта надання послуг №ФД-0087 від 22.08.2022 року та квитанції №ПН129 від 29.08.2022 року за проведене автотоварознавче дослідження з визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ Hyundai Sonata, реєстраційний номер НОМЕР_1 , виконавцю експертного дослідження сплачено 3000,00 грн. /а.с.32, 33-34/.

Як вбачається із листа в.о. директора ДП «Львівський державний завод «ЛОРТА» від 09.09.2022 року, ДП «ЛДЗ «ЛОРТА» провело огляд зелених насаджень на своїй території, визначило високорослі дерева, падіння яких може спричинити руйнування (пошкодження) майна ЛК АТП №1 та з 12 вересня 2022 р. розпочне роботи по зрізанню сухих дерев та обрізці гілок, що можуть викликати загрозу для та працівників та пошкодження транспортних засобів тощо /а.с.31/.

Згідно зі статтею 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача шкоди та збитками, вина. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

На позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. Відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків.

Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірним рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайнових прав фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно ст. 12, п. 4 ч. 1 ст. 13 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» суб`єктами у сфері благоустрою населених пунктів є органи державної влади та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, органи самоорганізації населення, громадяни. До об`єктів благоустрою населених пунктів належать території підприємств, установ, організацій та закріплені за ними території на умовах договору.

Відповідно до частини 2 статті 15 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», підприємство та балансоутримувач забезпечують належне утримання і своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або можуть на конкурсних засадах залучати для цього інші підприємства, установи та організації.

Громадяни у сфері благоустрою населених пунктів мають право звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою( п. 7 ч. 1 статті 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»).

Пунктом 1 частини 1 статті 21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» передбачено, що елементами (частинами) об`єктів благоустрою є зелені насадження уздовж вулиці, доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях.

Правила утримання зелених насаджень міст та інших населених пунктів затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, за погодженням із заінтересованими центральними органами виконавчої влади.

У пункті 3.2. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених Наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України 10 квітня 2006 року №105, зареєстрованих в Міністерстві Юстиції України 27 липня 2006 року (далі-Правила), передбачено елементи благоустрою, і одним таким елементом є зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях.

Відповідно до статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об`єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюються за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів залежно від підпорядкування об`єкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у власність, наданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок коштів їх власників або користувачів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку. Негайне видалення пошкоджених дерев або кущів (їх частин) може здійснюватися підприємствами, установами, організаціями або громадянами в разі, якщо стан таких пошкоджених зелених насаджень загрожує життю, здоров`ю громадян, а також майну громадян та/або юридичних осіб.

Пунктом 5.5. Правил, визначено, що відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є: на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих

територіях - установи, організації, підприємства.

Згідно з розділом 2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених Наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України № 105 від 10.04.2006 року, балансоутримувач - спеціально вповноважені на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства.

Відповідно до розділу 12 та 14 Правил, з метою контролю за станом міських зелених насаджень здійснюються загальні, часткові та позачергові огляди, а також ведеться облік зелених насаджень. Обліку підлягають усі види зелених насаджень: дерева, кущі, газони, квітники.

Згідно п. 9. 1. 12 Правил аварійне дерево - це дерево, яке може становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди або перебуває у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної суховершинності, досягнення вікової межі.

Як вбачається із матеріалів справи, в.о. директора ДП «Львівський державний завод «ЛОРТА» 09.09.2022 року надіслав лист директору Львівського комунального автотранспортного підприємства №1, у якому вказав, що ДП «ЛДЗ «ЛОРТА» провело огляд зелених насаджень на своїй території, визначило високорослі дерева, падіння яких може спричинити руйнування (пошкодження) майна ЛК АТП №1 та з 12.09.2022 року розпочне роботи по зрізанню сухих дерев та обрізці гілок, що можуть викликати загрозу для життя працівників та пошкодження транспортних засобів тощо /а.с.31/.

Таким чином, факт наявності на території ДП «ЛДЗ «ЛОРТА» високорослих та сухих дерев, падіння яких може спричинити руйнування (пошкодження) майна, визнано в.о. директора даного підприємства.

Водночас, відповідач не надав суду докази коли було проведено останню перевірку таких дерев до вересня 2022 року відповідно до вимог Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України.

Також, суд враховує, що відповідач не спростував, що 16.08.2022 року близько 12:37 год. відбулось падіння стовбура дерева з гілками з території ДП «ЛДЗ «Лорта» на територію ЛК АТП №1, внаслідок чого автомобіль позивача зазнав технічних ушкоджень, як і не надав доказів, що таке падіння дерева мало місце не з вини відповідача.

Судом не встановлено, що стоянка належного позивачу автомобіля знаходилася у місцях, заборонених Правилами дорожнього руху.

Відтак, суд приходить до переконання, що бездіяльність відповідача - неналежний контроль за станом благоустрою, не обстеження зелених насаджень з метою визначення їх якісного стану та видалення аварійних дерев, призвели до падіння дерева на автомобіль позивача, чим йому завдано майнову шкоду, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому сплачений при зверненні до суду позивачем судовий збір у розмірі 1483,15 грн. слід стягнути з відповідача.

Керуючись ст. 1166 Цивільного кодексу України, Законом України «Про благоустрій населених пунктів», ст. 4, 12, 13, 81, 82, 89, 141, 264, 265, 274-279 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в :

позов ОСОБА_1 до ДП «Львівський державний завод ЛОРТА» про відшкодування збитків задовольнити.

Стягнути з Державного підприємства «Львівський державний завод «ЛОРТА» /м. Львів, вул. Патона, 1, / на користь ОСОБА_1 / АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 / 145314 /сто сорок п`ять тисяч триста чотирнадцять/ гривень 13 копійок матеріальних збитків та 3000,00 /три тисячі/ гривень витрат пов`язаних із оплатою проведення оцінки матеріального збитку .

Стягнути з Державного підприємства «Львівський державний завод «ЛОРТА» /м. Львів, вул. Патона, 1, / на користь ОСОБА_1 / АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 / понесені судові витрати пов`язані із оплатою судового збору при поданні позову до суду у розмірі 1483 /одна тисяча чотириста вісімдесят три/ гривні 15 копійок.

Рішення суду може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення, або у строки та порядку ст. 354, 355 ЦПК України.

Текст судового рішення складений 20 лютого 2023 року.

Суддя: Бориславський Ю. Л.