Справа № 200/3317/13-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 лютого 2023 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Кудрявцевої Т.О.

при секретарі Скрипниченко К.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи ОСОБА_5 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Євчук Ірина Леонідівна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Якуба Олена Анатоліївна, ОСОБА_6 , про визнання недійсними доворів купівлі-продажу земельної ділянки та нерухомого майна, витребування домоволодіння та земельної ділянки, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

В судовому засіданні позивачем з представником заявлено клопотання про витребування доказів, в саме про витребування з Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру належним чином засвідченої копії Висновку експерта від 26.05.2020 року за № 19/104-7/7/373, про що ними надано письмове клопотання від 01.12.2022 року. В обгрунтування клопотання посилаються на те, що в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000444 від 29.01.2014 року за фактом незаконного заволодіння майном, яке належить позивачу та правовою кваліфікацією за ч.1 ст. 190 КК України, Дніпропетровському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру було доручено провести судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої були поставлені наступні питання: «Чи виконані підписи від імені ОСОБА_7 на договорі купівлі-продажу нерухомого майна від 25.11.2011 року серія бланку ВРО № 123663, договорі купівлі-продажу земельної ділянки від 25.11.2011 року серія бланку ВРО №123664, та підписи, виконані від імені ОСОБА_7 в протоколі допиту свідка від 30.07.2014 року, протоколі одночасного допиту 26.11.2014 року, договорі іпотеки від 25.09.2009 року серія ВМК № 222428, договорі про зміни до договору іпотеки від 11.11.2009 року серія ВРВ № 579735, договорі №9407 від 11.12.2000 року, заяві на відкриття рахунку фізичної особи в КБ «ПриватБанк» від 11.11.2000 року, довіреності ВКК № 367522, довіреності ВЕЕ № 816511, витяг ЕН № 991462 договір купівлі-продажу земельної ділянки ВКК № 367468, витяг КС № 367554 однією особою». Зазначили, що до матеріалів даної цивільної справи позивачем було долучено копію вищевказаного висновку експертної установи, проте іншими учасниками справи ставиться питання про неналежність цього доказу, зазначаючи, що він отриманий в неналежний процесуальний порядок, натомість, як вбачається з обставин справи, враховуючи довготривалість розгляду та наявність кримінального провадження за тими самими обставинами, вбачається, що даний висновок має вагомий вплив на результати розгляду даної справи як доказ позовних вимог позивача щодо недійсності договорів купівлі-продажу земельної ділянки та нерухомого майна, оскільки за результатами такого експертного дослідження встановлено, що підписи від імені приватного нотаріуса Якуба О.А. виконані іншою особою. Вказали, що оскільки проведення вказаної експертизи було доручено Дніпропетровському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру, тому саме зазначена експертна установа є розпорядником висновку експерта від 26.05.2020 року за № 19/104-7/7/373 та має повноваження надавати належним чином засвідчену копію такого висновку. Позивачем вже вживались заходи щодо отримання такого доказу самостійно, копія висновку експерта була надана суду після ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, проте позивач не може належним чином завірити копію цього висновку, оскільки не є розпорядником даного документу, також, оскільки позивач не є замовником почеркознавчої експертизи, вона не має повноважень на отримання такого висновку в експертній установі. Посилаючись на вказане, зазначають, що позивачка вжила всі можливі та залежні від неї заходи з отримання даного доказу, натомість отримати належним чином засвідчену копію висновку експерта від 26.05.2020 року за № 19/104-7/7/373 можливо лише за ухвалою суду про витребування доказів.

Також представник позивача вказав про те, що про існування заперечень сторін щодо наданої копії висновку експерта позивачу стало відомо після того, як її представник адвокат Козар А.В. ознайомився 10.11.2022 року з матеріалами справи, в тому числі з заявою ОСОБА_8 від 28.06.2022 року про визнання доказу недопустимим; даний висновок експертної установи щодо належності підпису нотаріуса на спірних договорах має безпосередній вплив на результати розгляду даної справи, тому позивач з представником вбачає за необхідне витребувати даний доказ в належний процесуальний спосіб задля забезпечення всебічного, неупередженого розгляду справи, а також з метою дотримання принципу змагальності, рівності всіх сторін та об`єктивності.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_3 , представник відповідача ОСОБА_4 , ОСОБА_6 заперечували проти задоволення заявленого клопотання, посилаючись на його необгрунтованість та на те, що це клопотання за змістом не відповідає положенням ЦПК України, направлене на затягування розгляду справи, судові засідання у даній справі неодноразово були відкладені судом за заявами позивача, вказали також на те, що позивач протягом розгляду справи змінила багато представників, суд позбавлений можливості розглядати справу по суті.

В судове засідання ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , треті особи ОСОБА_5 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Євчук І.Л., приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Якуба О.А. не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. У наданих суду заявах ОСОБА_2 , ОСОБА_5 просили розглядати справу у їх відсутність, також матеріали справи містять заяви приватних нотаріусів про розгляд справи у їх відсутність.

Розглянувши клопотання, вислухавши осіб, які з`яваилися, ознайомившись з матеріалами справи, суд вважає наступне.

У відповідності до положень ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема, письмовими, речовими і електронними доказами.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними доказами є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, у відповідності до ст. 79 ЦПК України - достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи; достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ст. 80 ЦПК України).

За змістом статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Статтею 83 ЦПК України передбачено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. У випадку прийняття судом відмови сторони від визнання обставин суд може встановити строк для подання доказів щодо таких обставин.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено цим Кодексом, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. У разі подання заяви про те, що доданий до справи або поданий до суду учасником справи для ознайомлення документ викликає сумнів з приводу його достовірності або є підробленим, особа, яка подала цей документ, може просити суд до закінчення підготовчого засідання виключити його з числа доказів і розглядати справу на підставі інших доказів.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до положень ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, в провадженні суддів Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з 18.03.2013 року перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи ОСОБА_5 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Євчук І.Л., приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Якуба О.А., ОСОБА_6 , про визнання недійсними доворів купівлі-продажу земельної ділянки та нерухомого майна, витребування домоволодіння та земельної ділянки, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання права власності.

В позовній заяві позивач ОСОБА_1 , зокрема, просить визнати недійсними з моменту укладення: договір купівлі-продажу нерухомого майна від 25.11.2011 року, ВРО 123663, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Якубою О.А., зареєстрований в реєстрі за № 5743; договір купівлі-продажу земельної ділянки від 25.11.2011 року, ВРО 123663, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Якубою О.А., зареєстрований в реєстрі за № 5748; витребувати із незаконного володіння ОСОБА_4 на її користь домоволодіння та земельну ділянку, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 ; скасувати рішення приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Євчук І.Л. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; визнати за ОСОБА_1 право власності на домоволодіння та земельну ділянку, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до Розпорядження керівника апарату суду від 23.12.2021 року № 438 та Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.12.2021 року суддя Кудрявцева Т.О. визначена для розгляду даної справи.

Частиною 12 ст. 33 ЦПК України передбачено, що у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Ухвалою судді від 04.01.2022 року суддею цивільна справа прийнята до провадження, визначено про її розгляд в порядку загального позовного провадження та призначено справу до розгляду по суті.

З матеріалів даної цивільної справи вбачається, що 27.05.2021 року представником позивача до суду надано копію Висновку експерта від 26.05.2020 року за № 19/104-7/7/373, складеного експертами Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру на підставі постанови від 19.05.2020 року про призначення судової почеркознавчої експертизи, винесеної старшим слідчим Роше М.І. у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.01.2014 за № 0000444 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України

29.08.2022 року до суду від представника ОСОБА_4 адвоката Шевчук О.М. надійшло Клопотання про визнання доказу недопустимим, в якому представник просила вирішити у нарадчій кімнаті при винесенні рішення питання визнання недопустимим доказу «Висновок експерта» № 19/104-7/7/373 Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центра, як такого, що отриманий позивачем не у належному процесуальному порядку, оскільки вказане експертне дослідження було проведене в межах кримінального провадження, цей письмовий доказ під назвою «Висновок експерта» не відповідає критеріям допустимості, оскільки отриманий позивачем не у належному процесуальному порядку.

В заявленому суду клопотанні, що наразі розглядається судом, позивач з представником просять витребувати з Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру належним чином засвідчену копію Висновку експерта від 26.05.2020 року за № 19/104-7/7/373, посилаючись на те, що в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000444 від 29.01.2014 року за фактом незаконного заволодіння майном, яке належить позивачу та правовою кваліфікацією за ч.1 ст. 190 КК України, Дніпропетровським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром було доручено проведення судової почеркознавчої експертизи з метою дослідження можливого виконання підпису приватного нотаріуса Якуба О.А. на договорах купівлі-продажу нерухомого майна від 25.11.2011 року, дійсність яких у даній справі у позові оспорюється позивачем. Також представник позивача вказав про те, що про існування заперечень сторін щодо наданої копії висновку експерта позивачу стало відомо після того, як її представник адвокат Козар А.В. ознайомився 10.11.2022 року з матеріалами справи, в тому числі з заявою ОСОБА_8 від 28.06.2022 року про визнання доказу недопустимим.

Відповідно до положень ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази. Суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу. Суд може уповноважити на одержання таких доказів заінтересовану сторону. Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

У разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Kutic v. Croatia», заява №48778/99). Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі Bellet v. France від 4 грудня 1995 року).

Стаття 13 Конвенції гарантує ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі кожному, чиї права і свободи, що викладені в Конвенції, було порушено, право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Зважаючи на зміст позовних вимог позивача, зміст Клопотання про визнання доказу недопустимим та доводи, викладені в Клопотанні позивача про витребування доказів, враховуючи положення ч. 12 ст. 33 ЦПК України, з метою всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження доказів у справі, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання позивача з представником про витребування доказів та витребувати у Дніпропетровському науково-дослідному експертно-криміналістичному центрі належним чином засвідчену копію Висновку експерта від 26.05.2020 року за № 19/104-7/7/373.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 43, 83, 84, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 з представником адвокатом Бондарюк С.Л. про витребування доказів - задовольнити

Витребувати у Дніпропетровському науково-дослідному експертно-криміналістичному центрі (м. Дніпро, тупик Будівельний, 1) належним чином засвідчену копію Висновку експерта від 26.05.2020 року за № 19/104-7/7/373.

Зазначену в ухвалі копію висновку надати Бабушкінському районному суду м. Дніпропетровська в десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О.Кудрявцева