ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2023 року

м. Хмельницький

Справа № 686/27910/21

Провадження № 22-ц/4820/45/23

Хмельницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: П`єнти І.В. (суддя-доповідач), Корніюк А.П., Талалай О.І.,

секретар судового засідання Цугель А.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу №686/27910/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог, щодо предмета спору ОСОБА_3 , Виконавчий комітет Хмельницької міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та визначення участі у їх вихованні, за апеляційною ОСОБА_2 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 липня 2022 року (суддя Стефанишин С.Л.).

Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали справи, ознайомившись з доводами апеляційної скарги, суд

в с т а н о в и в:

У листопаді 2021 ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог, щодо предмета спору ОСОБА_3 , Виконавчий комітет Хмельницької міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та визначення участі у їх вихованні.

В обґрунтування позову зазначала, що вона є матір`ю ОСОБА_3 , яка перебувала у шлюбі з ОСОБА_2 . Рішенням Хмельницького міськрайонного суду у справі №686/31036/20 вказаний шлюб розірваний.

У шлюбі у ОСОБА_3 та ОСОБА_2 народилося двоє дітей: дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 26 жовтня 2021 року у справі №686/5977/21 визначено місце проживання малолітніх ОСОБА_6 та ОСОБА_7 разом із батьком ОСОБА_2 .

Посилається на те, що ОСОБА_2 не дозволяє їй бачитися з онуками. На звернення позивачки щодо участі у вихованні онуків ОСОБА_2 на контакт не йде, в телефонному режимі не розмовляє, двері квартири не відкриває.

Вказувала, що зверталася до Служби у справах дітей Виконавчого комітету Хмельницької міської ради з проханням вжити заходів щодо надання їй можливості безперешкодно спілкуватися з онуками без присутності відповідача кожну першу та третю суботу кожного місяця за місцем мого проживання з 9.00 до 19.00, на що службові особи в усному порядку їй повідомили, що розгляд такої заяви не входить до їх компетенції та запропонували одразу ж звертатися до суду.

Вважає, що поведінка відповідача суперечить чинному сімейному законодавству та порушує її права на спілкування та участь у вихованні свої онуків.

Звертаючись до суду, просила зобов`язати відповідача не чинити їй, перешкод у спілкуванні з онуками та прийняття участі у вихованні онуків, визначивши способи її участі у вихованні онуків шляхом встановленням періодичних побачень без присутності відповідача кожну першу та третю суботу кожного місяця за місцем проживання у будинку по АДРЕСА_1 з 9.00 год до 19.00 год.

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 липня 2022 року позов ОСОБА_1 задоволено. Зобов`язано ОСОБА_2 не чинити перешкод ОСОБА_1 у спілкуванні з онуками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та прийнятті участі у їх вихованні. Визначено спосіб участі ОСОБА_1 у вихованні онуків ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом встановлення періодичних побачень з ними без присутності ОСОБА_2 кожну першу та третю суботу кожного місяця за місцем проживання ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) з 09.00 год. по 19.00 год. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 908 грн.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 не погоджується з рішенням суду першої інстанції, просить його в частині задоволення позовних вимог про усунення перешкод ОСОБА_1 у спілкуванні з онуками та прийнятті участі у їх вихованні скасувати та ухвалити в цій частині нове судове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог про визначення способу участі ОСОБА_1 у вихованні онуків змінити, встановивши наступний порядок участі ОСОБА_1 у виховані онуків: кожні першу та третю середи відповідного місяця побачення ОСОБА_1 з дітьми з 15:00 год до 19:00 год, враховуючи режим дня дітей, стан здоров`я та за наявності бажання дітей. Посилається на порушення судом норм матеріального права. Зазначає, що позивачем не було надано до суду жодного належного та допустимого доказу на підтвердження наявності будь-яких перешкод у спілкуванні з онуками. Вважає, що суд першої інстанції безпідставно сформував висновок про наявність підстав для задоволення позову в частині усунення перешкод у спілкуванні та прийнятті участі у вихованні дітей. На думку скаржника, судом при ухваленні рішення жодним чином не були враховані інтереси та побажання дітей щодо спілкування з позивачем.

Представник ОСОБА_1 ОСОБА_8 подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги та залишити рішення суду першої інстанції без змін. Вважає, що суд першої інстанції ухвалив законне рішення, яке ґрунтується на наданих позивачем доказах, які відповідачем спростовані не були.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, хоча про день, місце і час розгляду справи повідомлені належним чином. В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просив слухати справу у його відсутність.

В силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі з 23.06.2011, який рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області у справі №686/31036/20, зміненим в мотивувальній частині постановою Хмельницького апеляційного суду 26 серпня 2021 року, розірвано.

У цьому шлюбі народилося двоє дітей: дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач ОСОБА_1 є бабою ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду у справі №686/5977/21 від 26 жовтня 2021 року, залишеним без змін постановою Хмельницького апеляційного суду від 31 травня 2022 року, визначено місце проживання малолітніх дітей ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 разом із батьком ОСОБА_2 .

Позивачка ОСОБА_1 проживає у будинку по АДРЕСА_1 .

Дані обставини підтверджуються матеріалами справи.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що баба має право на спілкування з онуками та брати участь у їх вихованні незалежно від того, з ким вони проживають, задля забезпечення гармонійного психічного та фізичного розвитку дітей у їх найкращих інтересах. Суд встановив наявність перешкод з боку відповідача у вільному спілкуванні баби з онуками, тому дійшов висновку про наявність підстав для усунення цих перешкод.

З таким висновком суду першої інстанції погоджується і апеляційний суд.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини (частина восьма статті 7 СК України).

Баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні (частина перша статті 257 СК України).

Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення (частина друга статті 257 СК України).

Тлумачення статті 257 СК України свідчить, що законодавець визначив механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Спори щодо участі баби, діда, прабаби, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу (стаття 263 СК України).

Тлумачення статті 159 СК України свідчить, що позов про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права.

Суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування (частина друга статті 159 СК України).

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини (частина п`ята та шоста статті 19 СК України).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта 263 ЦК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 липня 2020 року в справі № 295/13297/18 (провадження № 61-8094св20) вказано, що: «законодавцем визначено механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення (частини друга, третя статті 257 СК України). Відповідно до статті 263 СК України спори щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Виходячи з положень статті 159 СК України усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права.

Відповідно до частини другої статті 159 СК України, суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 лютого 2019 року в справі № 607/13092/16-ц (провадження № 61-1713св17) зазначено, що: «будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини. Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України.

За змістом статті 159 СК України, суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні, побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Вирішуючи спір у цій справі, апеляційний суд встановив характер спірних правовідносин сторін у справі, норми матеріального права, які їх регулюють, дійшов обґрунтованого висновку про відсутність передумов вважати, що відповідач чинить позивачам будь-які перешкоди у спілкуванні з їх онукою».

Встановивши наявність перешкод у вільному спілкуванні між бабою та онуками, врахувавши інтереси дітей, їх вік та інші обставини, що мають істотне значення, суд першої інстанції обґрунтовано задовольнив позов та визначив порядок участі баби у спілкуванні та вихованні онуків шляхом побачень без присутності батька.

На виконання вимог ст. 19 СК України, ухвалою апеляційного суду від 24.10.2022 зобов`язано Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Хмельницької міської ради надати апеляційному суду письмовий висновок щодо розв`язання спору, проте Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Хмельницької міської ради надав суду висновок щодо неможливості надання висновку щодо визначення способів участі баби у вихованні онуків №3525/01-31 від 27.12.2022, оскільки ОСОБА_2 на бесіду не прибув, письмових звернень від нього не надходило, на зв`язок за наявними номерами телефону не виходить, за адресою АДРЕСА_2 не проживає; у зв`язку з чим неможливо провести бесіду з батьком та дітьми, з`ясувати думку дітей та стан їхнього здоров`я, обстеження умов проживання дітей та батька.

Не заслуговують на увагу посилання в апеляційній скарзі на неврахування судом інтересів дітей щодо їх спілкування з позивачем, оскільки скаржником не надано суду належних та допустимих доказів того, що спілкування баби з онуками буде суперечити їх інтересам чи матиме негативний вплив на їх повноцінний та гармонійний розвиток.

Згідно з ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Крім того, ні в суді першої інстанції, ні в апеляційному суді відповідач не заявляв клопотання про заслуховування думки дітей щодо їх бажання бачитись та спілкуватись з бабою. При цьому, слід врахувати, що учасник справи розпоряджається своїм правом щодо предмета спору на власний розсуд (ч. 3 ст. 13 ЦПК України) і кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України).

Інші доводи апеляційної скарги не містять посилання на докази, які б спростовували висновки суду першої інстанції, а зводяться до переоцінки доказів і незгоди скаржника з висновком суду. Такі доводи фактично зводяться до викладення обставин справи із тлумаченням норм чинного законодавства на власний розсуд, висвітлення цих обставин у спосіб, що є зручним для скаржника, що має за мету задоволення апеляційної скарги, а не спростування висновків суду першої інстанції.

Рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно і всебічно досліджених обставинах справи та ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування в межах доводів апеляційної скарги не вбачається.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382, 384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 липня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 20 лютого 2023 року.

Суддя-доповідач І.В. П`єнта

Судді: А.П. Корніюк

О.І. Талалай