Справа № 357/7950/22
Провадження № 2/357/276/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бебешко М. М. ,

при секретарі Мартиненко Є. Є.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

05 вересня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із позовом до ОСОБА_2 , в якому просив суд розірвати шлюб, укладений між сторонами.

Позовні вимоги мотивував тим, що 20 вересня 2019 року між сторонами було зареєстровано шлюб. За час перебування останніх у шлюбі у сторін ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_3 . Причиною розірвання шлюбу є втрата почуття взаємної поваги та любові. Шлюбні відносини фактично припинені та носять формальний характер. На даний час сторони спільно як подружжя не проживають.

Ухвалою суду від 28 вересня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного та призначено судове засідання у даній справі на 24 жовтня 2022 року.

24 жовтня 2022 року на адресу суду надійшла заява від представника відповідача адвоката Семенюти Р.А. про відкладення розгляду справи. Задоволивши клопотання представника відповідача, судовий розгляд у справі відкладено на 17 листопада 2022 року.

24 жовтня 2022 року та 17 лютого 2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявами про розгляд справи за його відсутності та підтримання позовних вимог у повному обсязі.

15 листопада 2022 року на адресу суду надійшла заява від відповідача ОСОБА_2 про надання строку на примирення терміном на 6 місяців.

Ухвалою суду від 17 листопада 2022 року заяву відповідача про надання строку на примирення задоволено частково, призначено сторонам строк на примирення терміном на 3 місяців, зупинено провадження у справі та призначено наступне судове засідання на 17 лютого 2023 року.

15 лютого 2023 року на адресу суду надійшла заява представника відповідача адвоката Семенюти Р.А. про розгляд справи за наявними матеріалами у справі без участі відповідача та її представника. Після розірвання шлюбу просить відносити дошлюбне прізвище ОСОБА_4 .

В судове засідання 17 лютого 2023 року сторони не з`явилися. Про день, час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином.

Відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

20 вересня 2019 року сторони уклади шлюб між собою (а.с.5). Від спільного проживання у сторін ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_3 . (а.с.4). Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені. Спірні правовідносини виникли між сторонами з приводу розірвання шлюбу.

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно з частиною першою статті 24 Сімейного кодексу України (далі СК України) шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до частини першої статті 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно із частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 СК України).

Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що сторони разом не проживають, сімейні стосунки не підтримують, шлюб існує формально.

За таких обставин суд вважає, що наявні підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Враховуючи те, що відповідач звернулася до суду 15 лютого 2023 року через свого представника із заявою, у якій просила суд відновити своє дошлюбне прізвище ОСОБА_4 , суд вважає за можливе заяву відповідача з цього приводу задоволити, відновивши останній її дошлюбне прізвище.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (ч.3 ст.115 СК України).

Відповідно ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно з ч.1 ст. 142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Приймаючи до уваги те, що позивач при зверненні до суду сплати судовий збір в сумі 992,40 грн., а відповідач до першого судового засідання по суті визнала позовні вимоги в повному обсязі, суд вважає за можливе стягнути із відповідача на користь позивача 50 відсотків сплаченого судового збору в сумі 496,20 грн., з одночасним поверненням із державного бюджету 50 відсотків від сплаченого судового збору позивачу, що становить 496,20 грн.

Позивач у позовній заяві просив суд залишити за ним судові витрати. Суд вважає, що вказана заява підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 141, 258-259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задоволити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 20 вересня 2019 року Білоцерківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 1273 - розірвати.

Відновити ОСОБА_2 її дошлюбне прізвище ОСОБА_4 .

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 50 відсотків від сплаченого останнім судового збору в розмірі 496,20 грн.

Повернути ОСОБА_1 із державного бюджету 50 відсотків від сплаченого останнім судового збору в розмірі 496,20 грн, відповідно до квитанції АТ КБ «ПриватБанк» від 05 вересня 2022 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 . РНОКПП: НОМЕР_2 .

Суддя М. М. Бебешко