БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/2077/22
Номер рядка звіту 47
Провадження № 2/497/80/23
УХВАЛА

про відкладення судового засідання

та розгляд клопотання щодо представника

20.02.23 року Болградський районний суд Одеської області у складі: головуючого - судді Кравцової А.В., секретар судового засідання Ільєва Д.Д., вивчивши за відсутністю сторін у приміщенні суду в м.Болград матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу зі спадкоємця,

ВСТАНОВИВ:

21.10.2022 року позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, який підписав власноруч. Судом 27.10.2022р. був витребуваний РНОКПП з метою отримання довідки про місце проживання відповідача, 22.10.2022р. судом отримана відповідь, ухвалою суду від 05.11.2022 року було відкрито провадження у справі у загальному порядку (оскільки клопотання по відкриття провадження у спрощеному порядку до позову не було додано), та підготовче судове засідання було призначене на 30.11.2022р. з витребуванням доказів за клопотанням позивача суд витребував в приватного нотаріуса Болградського районного нотаріального округу Одеської області Ажинтарева В.В. докази: витяг зі спадкового реєстру та копію спадкової справи щодо майна спадкодавця ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 30.11.2022р. були задоволені клопотання представників позивача та відповідача про відкладання розгляду справи на іншу дату для ознайомлення з матеріалами спадкової справи судове засідання було відкладене на 20.01.2023 року, але справа була знята з розгляду з-за відсутності у приміщенні суду електропостачання в цей день з 09:10 до 12:20 (акт, складений керівником апарату суду №16 від 10.12.2023р., а.с.123), та продовження розгляду призначено ухвалою суду на 20.02.2023р.

Перед початком підготовчого судового засідання до матеріалів справи надійшло клопотання позивача, якою він просить допустити до участі у справі у судових засіданнях його представника за довіреністю гр. ОСОБА_4 , що не є адвокатом, посилаючись на те, що справа є малозначною виходячи з предмету спору стягнення боргу за розпискою.

Вивчивши у порядку підготовки справи до судового розгляду доводи клопотання позивача про допуск до участі у справі його представника, що не є адвокатом, суд з`ясував наступне.

Згідно ст.214 ЦПК України, «головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи». Тому, у порядку підготовки судового засідання, з метою уникнення безпідставного затягування строків розгляду справи, враховуючи, що думка відповідача у вирішенні питання за клопотанням про допуск до участі представника позивача не впливає на остаточне, визначене чинним законодавством процес4уальне право позивача, суд дійшов висновку про можливість розгляду даного клопотання у письмовому провадженні за відсутністю сторін, оскільки воно заявлене письмово.

У сучасному законодавстві України поняття «малозначні спори» вперше з`явилося у Конституції України з прийняттям у 2016 році ЗУ «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)». Так, ст.131-2, яка гарантує надання професійної правничої допомоги адвокатурою, передбачає, що законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена. ЦПК України не містить визначення поняття «малозначні справи». І тут слід частково визнати, що «Використаний термін «малозначні» доволі специфічний, оскільки значення справи для заявника не залежить від його ціни або складності розгляду і навряд чи варто ділити справи на значні та малозначні» ( ОСОБА_5 , Реформи цивільного процесуального законодавства в незалежній Україні: 1991-2017 / Україна на шляху до Європи: реформа цивільного процесуального законодавства. Зб. наук. праць. - К., 2017, C.18). Адже для кожної людини справи, що її стосуються значні. Однак, з набранням чинності новим ЦПК «малозначні справи» є правовою категорією, яка підлягатиме застосуванню за правовими критеріями.

Так, відповідно до ч.2ст.19 нового ЦПКУ, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Частина 1 ст.274 ЦПК України визначає, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються: 1) малозначні справи; і 2) справи, що виникають з трудових відносин, а згідно ч.2 цієї статті може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у ч.4 цієї статті, а ч.3 ст.274 ЦПК України суду надано повноваження для того, щоб вирішити, чи розглядати справу у порядку спрощеного провадження, адже встановлено, що при вирішенні питання про розгляд справи у порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

При цьому, при вирішенні питання щодо малозначності справи суд враховує низку критеріїв: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі, чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Так, ст.277 ЦПК України визначено, що «питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі…за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача».

Водночас, ч.4ст.274 ЦПК України встановлено, що у порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1 - 5 цієї частини.

Так, судом встановлено, що, хоча предметом даного, вищевказаного позову і є стягнення боргу за розпискою, але зі спадкоємця. Крім того, позов містив вимогу про витребування в нотаріуса спадкової справи щодо майна боржника ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З матеріалів вказаної спадкової справи та письмових пояснень, що містяться в матеріалах справи, вбачається, що позивач і відповідач є спадкоємцями ОСОБА_3 , а, значить, успадкували її боргові зобов`язання, відомості про які містяться в матеріалах спадкової справи: 1) боргова розписка ОСОБА_3 про те, що вона 19.04.2019р. взяла у борг в ОСОБА_1 74704грн. (а.с.39); 2) претензія Ідея Банку до спадкоємців щодо 9062,09грн. заборгованості (а.с.56-57); 3) друга претензія Ідея Банку до спадкоємців щодо ще 68373,46грн. заборгованості (а.с.58-59); 4) та ще одна претензія Ідея Банку до спадкоємців щодо 7115,6грн. заборгованості (а.с.60-61).

Позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом щодо земельної ділянки (а.с.36,42), а відповідач ОСОБА_2 є сином спадкодавця і успадкував майно спадкодавця шляхом звернення до нотаріуса з відповідною заявою(а.с.50). Інших спадкоємців немає, оскільки ОСОБА_3 проживала станом на момент її смерті сама (а.с.49).

Протягом 6-ти місяців спадкоємці позивач і відповідач від спадщини не відмовилися (а позивач встигнув отримати до надходження претензій банку свідоцтво про спадщину на частину спадкового майна за заповітом стосовно земельної ділянки), а тому сторони успадкували разом з майном спадкодавця й боргові зобов`язання.

З позову вбачається, що предметом даного, вищевказаного позову є стягнення одним з двох спадкоємців позивачем ОСОБА_1 з другого спадкоємця з відповідача ОСОБА_2 боргу саме за борговою розпискою спадкодавиці від 19.04.2019р. стосовно її боргу перед ним, спадкоємцем ОСОБА_1 .

Таким чином, вбачається спір між спадкоємцями, спадщина в повному обсязі ще не оформлена, договір про розподіл спадкового майна між спадкоємцями відсутній, матеріали справи містять відзив на позов, яким відповідач не погоджується з вимогами позову в повному обсязі (а.с.107), тобто, маємо фактичний спір про права сторін, що стосуються спадкового майна, яке ще не оформлене і не розподілене, а тому, на думку суду, справа за цією підставою має статус і категорію «справа у спорі щодо спадкування», оскільки спадкодавець є боржником перед позивачем і третьою особою банком, який підлягає притягненню до участі у справі як зацікавлена особа, а тому має місце не лише спір стосовно зобов`язальних правовідносин, а правовідносини що виникли між спадкоємцями боржника й вирішуються у порядку положень ст.1282 ЦК України, як зазначено у постанові ВС у справі №640/6274/16-ц від 18.09.2019р., який вказав, що при вирішенні цієї категорії справ суди мають встановити: чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені у чч.2 та 3 ст.1282 ЦК, оскільки в разі пропуску таких строків кредитор позбавляється права вимоги; коло спадкоємців, які прийняли спадщину; дійсний розмір вимог кредитора (перевірити розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця. Також, Верховний Суд вказав, що доводити обсяг спадкового майна та його вартість має спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна.

Як зазначено вище, ч.4ст.274 ЦПК України регламентовано, що у порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування, а ст.131-2 Конституції України, захищаючи права особи, регламентує, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення, винятки щодо представництва в суді допускаються лише у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Тому, оскільки, відповідно до ч.4ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування, і дане провадження розглядається не у спрощеному позовному порядку, до того ж стосується спору щодо спадкування боргу, а тому суд дійшов висновку, що відповідно до вимог ст.131-2 Конституції України, захищати права позивача здійснювати представництво його особи у суді, у даному випадку, має виключно адвокат, а тому суд не має повноважень для дозволу представнику сторони, який не є адвокатом, у судових засіданнях в статусі представника учасника судового засідання.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що клопотання задоволенню не підлягає, а розгляд справи підлягає відкладенню з повідомленням сторін про нові дату, час і місце судового засідання судовою повісткою або під підпис у приміщенні суду.

Тому, керуючись ст.ст.128, 130, 189, 214, 222, 223, 261, 277, 351-354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про допуск до участі у даній справі в якості його представника гр. ОСОБА_4 .

Відкласти підготовче судове засідання у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу зі спадкоємця, та призначити його на 10:00 годину 16.03.2023 року у приміщенні Болградського районного суду Одеської області за адресою: м.Болград Одеської області, вул.25 Серпня,192, зала №10.

Повідомити сторони про нові час і дату судового засідання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ст.261 ЦПК України, але може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Суддя А.В. Кравцова