ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1577/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2023 року суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Т.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами цивільну справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2022 р. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (далі також - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , позивачі) звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 (далі також - ОСОБА_3 , відповідач) про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в розмірі 237 573 грн - в рівних частках на користь кожного з позивачів, та моральної шкоди в сумі 50 000 грн.

Позов обґрунтований такими обставинами. Позивачі є співвласниками квартири АДРЕСА_1 . 28.08.2022 квартиру позивачів було залито водою. Причиною залиття став вихід з ладу вмонтованого з порушенням трубопроводу гарячого водопостачання для підключення змішувача у вище розташованій квартирі № 271 , власником якої є ОСОБА_3 30.08.2022 було складено акт щодо залиття житлового приміщення. Відповідно до звіту про незалежну оцінку матеріальних збитків ринкова вартість матеріальних збитків складає 237 573 грн. Вартість оцінки склала 9 500 грн. 24.09.2022 позивачі направили на адресу відповідача претензію про відшкодування матеріальної шкоди, проте відповідач її проігнорував, спілкування та обговорення вказаної проблеми він уникає.

Окрім майнової шкоди, позивачам завдано моральну шкоду, яка виразилась у тривалих негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя та необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації.

Ухвалою від 06.12.2022 суд відкрив провадження у справі та призначив справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

За зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача направлялись ухвала про відкриття провадження та позовна заява з додатками, які повернулися з відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання».

Отже зважаючи на те, що судом вжито всіх можливих та розумних заходів щодо повідомлення відповідача про розгляд справи, та неподання у встановлений судом строк заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та/або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін та/або письмового відзиву на позов, справа вирішується за наявними матеріалами у відповідності з нормою частини 8 статті 178 ЦПК України.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини.

Трьохкімнатна квартира АДРЕСА_1 , належить на праві власності позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних долях на підставі свідоцтва про право власності на житло від 04.04.2005.

28.08.2022 мав місце факт залиття квартири позивачів водою, внаслідок чого було пошкоджено покриття стелі, стін та підлоги коридору, трьох житлових кімнат, ванної кімнати, вбиральні, що підтверджується актом про залиття від 30.08.2022, складеним комісією житлово-експлуатаційної дільниці № 203 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» (далі - ЖЕД-203), та затвердженим її керівником.

Згідно з даними акту залиття сталося з квартири 271 , розташованої поверхом вище, внаслідок того, що підвідні трубопроводи, а саме трубопровід ГВП для підключення змішувача, який вмонтований в стіні по приміщенню ванної кімнати, вмонтований з порушенням та згнив, а вхідні вентилі були відкриті.

За інформацією Київського міського бюро технічної інвентаризації вищевказана квартира зареєстрована на праві власності за ОСОБА_3 .

Згідно з положеннями статей 12, 76-82 ЦПК України, які визначають загальні правила доказування у цивільному процесі, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення і щодо яких у учасників справи виникає спір.

За приписами статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

За нормою статті 319 ЦК України власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.

Системний аналіз наведених норм процесуального та матеріального права дає підстави для висновку, що вина заподіювача шкоди у деліктних зобов`язаннях презюмується, а відтак саме відповідач, якщо він заперечує проти позову, повинен довести відсутність вини у завданні шкоди.

У наданому позивачами акті про залиття від 30.08.2022, складеному комісією ЖЕД- 203, зафіксовано факт пошкодження квартири позивачів водою, зазначено причину залиття та особу, яка у ньому винна, і жодних доказів, які б спростовували зафіксовані у ньому обставини, суду не надано, а відтак цей акт є належним доказом протиправності поведінки відповідача та його вини у заподіянні шкоди.

Таким чином суд вважає доведеним, що відповідач ОСОБА_3 своєю бездіяльністю по нездійсненню контролю за станом інженерних мереж допустив аварію в системі теплопостачання, чим завдав позивачам майнової шкоди.

Відповідно до статті 1192 ЦК України суд з урахуванням обставин справи за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ такого ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

На підтвердження розміру майнової шкоди позивачами надано звіт про незалежну оцінку матеріальних збитків від 13.09.2022, складений профільною експертною установою ТОВ "Експерт ін", відповідно до якого розмір матеріального збитку, завданого в результаті залиття квартири АДРЕСА_1 , становить 237 573 грн.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Звіт складений з урахуванням даних, отриманих під час огляду квартири позивачів. У ньому оцінювач ОСОБА_4 , відомості про якого включено до Державного реєстру оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності, керуючись Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», постановами Кабінету міністрів України № 1440 від 10.09.2003 «Про загальні засади оцінки майна і майнових прав. Національний стандарт № 1», № 1442 від 28.10.2004 «Про оцінку нерухомого майна. Національний стандарт № 2» та № 1891 від 10.12.2003 «Про затвердження методики оцінки майна», провів ідентифікацію об`єкта дослідження, встановив характер та обсяг ушкоджень, коефіцієнт фізичного зносу будівельних матеріалів, обсяг і номенклатуру робіт з відновлювального ремонту квартири, перелік необхідних складових та матеріалів та визначив розмір матеріального збитку.

Жодних доказів, які б дали підстави поставити під сумнів висновок оцінювача, суду не надано, а тому суд вважає його належним, допустимим та достовірним доказом розміру завданої позивачам майнової шкоди та покладає його в обґрунтування свого рішення.

Судом також установлено, що внаслідок винних протиправних дій відповідача позивачі понесли витрати на оплату послуг оцінювача відповідно до акту здачі-приймання наданих послуг до договору на проведення оцінки майна № VR220907-001 від 07.09.2022 в сумі 8 500 грн.

Відтак на підставі оцінки наведених позивачами аргументів і наданих ними доказів суд дійшов висновку про обґрунтованість і доведеність їх вимог про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в загальному розмірі 237 573 грн.

Згідно заявлених вимог вказана сума підлягає стягненню пропорційно розміру часток позивачів у праві спільної часткової власності на квартиру, тобто в рівних частках.

При вирішенні вимог про відшкодування моральної шкоди суд керується статтею 23 ЦК України, яка закріплює загальні положення про відшкодування моральної шкоди визначаючи, що моральна шкода, зокрема, полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням її майна, та статті 1167 цього Кодексу, відповідно до яких моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі, неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

З огляду на встановлені обставини суд вважає доведеним, що винні неправомірні дії відповідача дійсно спричинили позивачам душевні страждання, викликані пошкодженням належного їм майна, та зумовили зміни у звичному способі їх життя, оскільки вони змушені були витрачати зусилля, час та власні кошти на усунення наслідків залиття, на збирання необхідних документів, звернення до оцінювача, експерта, адвокатів та суду, щоб довести порушення своїх прав. Позивачі просять відшкодувати відповідачем завдану їм моральну шкоду в розмірі 50 000 грн, однак жодної мотивації щодо розміру компенсації вони не наводять.

Отже з урахуванням сукупності встановлених обставин та розміру завданої позивачам майнової шкоди суд визнає обґрунтованою компенсацію завданої позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 моральної шкоди в сумі 10 000 грн кожному, вважаючи такий розмір моральної шкоди цілком розумним і справедливим.

Відповідно до вимог статті 141 ЦПК України суд здійснює розподіл судових витрат між сторонами пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У зв`язку з розглядом цієї справи позивачі понесли судові витрати на загальну суму 11 375,73 грн., що включає судовий збір в розмірі 2 875,73 грн (а.с. 9) та витрати на проведення експертизи в розмірі 8 500 грн (а.с. 72).

Загальний розмір заявлених позивачами вимог становив 287 573 грн.

Отже ураховуючи, що позов задоволений на 257 573 грн. (237 573 грн+10 000 грн+10 000 грн), тобто на 89,5% (257 573х100/287 573), на відповідача слід покласти 89,5% понесених позивачами судових витрат, що становить 10 181 грн. (11 375,73х89,5%).

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 259, 263-265, 268, 279, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , рнокпп НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 , рнокпп НОМЕР_2 ) майнову шкоду в сумі 118 786,50 грн., компенсацію моральної шкоди в сумі 10 000 гривень та судові витрати в сумі 5 090,60 грн., а усього 133 877 гривень 10 копійок.

Стягнути з ОСОБА_3 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , рнокпп НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 , рнокпп НОМЕР_3 ) майнову шкоду в сумі 118 786,50 грн., компенсацію моральної шкоди в сумі 10 000 гривень та судові витрати в сумі 5 090,60 грн., а усього 133 877 гривень 10 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: