Справа № 274/7663/20 Провадження № 2/0274/168/23
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
08.02.23 р.м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1
доОСОБА_2 , представником якої ОСОБА_3 ,
провиділ в натурі частини майна, що є у спільній частковій власності та у спільній сумісній власності,
ОСОБА_1 звернувся з позовом, у якому просить:
виділити в натурі частину житлового будинку та надвірних будівель і споруд, що передається йому в результаті його поділу в натурі, що знаходяться за адресою: будинок АДРЕСА_1 , з урахуванням його частки співвласника, відповідно до одного з обраного ним варіантів розподілу, визначених експертизою;
Ухвалою від 10.06.2021 р. призначено судово-будівельну та земельно-технічну експертизи та зупинено провадження у справ на ас проведення експертизи.
Ухвалою від 15.11.2021 р. провадження у справі поновлено.
Після надходження висновку експертів від 08.11.2021 р. № 255/11-2021 р. ОСОБА_1 уточнив позовні вимоги та просить виділити йому в натурі частину будинку відповідно до додатку № 4 (варіант № 6) та частину земельної ділянки відповідно до додатку № 12 вказаного висновку, позначені зеленим кольором (співвласник 1),
ОСОБА_2 просить відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що у матеріалах справи відсутні документи, передбачені законодавством України, для здійснення переобладнання та перепланування будинку, який стосується предмету спору, ОСОБА_1 не подано доказів, що він звертався до компетентних органів для отримання таких документів. У разі, якщо Суд прийде до висновку про необхідність виділу майна, то виділити їй в натурі частину будинку відповідно до додатку № 4 (варіант № 5) та частину земельної ділянки відповідно до додатку № 14 висновку експертів від 08.11.2021 р. № 255/11-2021 р., позначені зеленим кольором (співвласник 1).
Судом з`ясовано, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 є співвласниками (спільна часткова власність) будинку за адресою: АДРЕСА_1 (мають у власності по 1/2 частці будинку), що підтверджується договором дарування житлового будинку від 18.12.2004 р. та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 21.01.2005 р. (а. с. 10, 11).
Згідно з частиною першої статті 356 Цивільного кодексу України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Частиною першою статті 358 Цивільного кодексу України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.
Частинами другою, третьою статті 358 Цивільного кодексу України встановлено, що співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.
Статтею 361 Цивільного кодексу України визначено, що співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності.
Відповідно до частини другої статті 364 Цивільного кодексу України якщо виділ в натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою.
Згідно зі статтями 364 та 367 Цивільного кодексу України що кожен із співвласників має право на виділ його частки майна, що є у спільній частковій власності, в натурі або його поділ з дотриманням вимог статті 183 Цивільного кодексу України.
За відсутності згоди співвласників про поділ спільного майна таке питання вирішується судом.
Виділ часток (поділ) будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним входом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася.
Враховуючи те, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна відповідно до статті 364 Цивільного кодексу України право спільної часткової власності припиняється, при виділі такої частки власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишається, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вхід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 Цивільного кодексу України.
Основними вимогами до будівель і споруд є забезпечення: механічного опору та стійкості, пожежної безпеки, гігієни, здоров`я та захисту довкілля, безпеки і доступності під час експлуатації, захисту від шуму та вібрації, енергозбереження та енергоефективності, сталого використання природних ресурсів тощо (частина 7-2 Закону України "Про будівельні норми").
Статтею 152 Житлового кодексу України передбачено, що виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується.
Згідно з пунктом 1.4.4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 р. № 76 (далі Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій), переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається.
Переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої ради відповідно до законодавства (пункт 1.4.1 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій).
За змістом пункту 1.4.2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій переобладнання це улаштування в окремих жилих будинках, квартирах багатоквартирних будинків індивідуального опалення та іншого інженерного обладнання, перенесення нагрівальних, сантехнічних і газових приладів; влаштування і переустаткування туалетів, ванних кімнат, вентиляційних каналів.
До елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків (пункт 1.4.3 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій).
Управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється, зокрема, шляхом надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт (стаття 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").
Параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15:2019 "Житлові будинки. Основні положення", ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій".
Відповідно до наявної містобудівної документації здійснюється розроблення будівельного паспорта, порядок оформлення й видачі якого передбачені Порядком видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 р. № 103.
Пунктом 2.4 цього Порядку передбачено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику у зв`язку із невідповідністю намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проєктів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.
Повідомлення про початок виконання будівельних робіт має містити відомості про будівельний паспорт, відомості про виконавця робіт тощо (Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. № 466).
При вирішенні спору про поділ нерухомого майна в натурі в разі необхідності його переобладнання та перепланування позивач має довести, що будівельні роботи, які планується провести, відповідають містобудівній документації на місцевому рівні, детальним планам територій, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.
Як вбачається з висновку експертів від 08.11.2021 р. № 255/11-2021 р. (а. с. 59 115), майно, яке стосується предмету спору, може бути поділено між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 : існує шість варіантів поділу житлового будинку та господарських будівель і споруд (додатки №№ 2, 3, 4) (зворотній бік а. с. 83 87, а. с. 99 101) та дванадцять варіантів поділу земельної ділянки (додатки №№ 5 - 16) (а. с. 91 94Ю 102 113).
Разом з тим, у висновку експертів від 08.11.2021 р. № 255/11-2021 р. зазначено, що запропоновані варіанти поділу житлового будинку передбачають втручання в несучі конструктивні елементи будинку. Перелік робіт по влаштуванню прорізів в конструктивних елементах будинку залежить від прийнятих проектних рішень, які обумовлюються розробленою і погодженою у встановленому законом порядку проектно-кошторисною документацією. Співвласниками необхідно виконати роботи по організації та підключенню новостворених квартир житлового будинку до інженерних комунікацій (електрозабезпеченню, водопроводу, каналізації, газопостачанню), вартість робіт по яким не визначалась, тому що спочатку кожному з співвласників потрібна розробка та узгодження в установленому законодавством порядку проектної документації на прокладку внутрішніх та зовнішніх інженерних комунікацій і отримання необхідних дозволів у відповідних інстанціях. Дане дослідження не є підставою для виконання ремонтно-будівельних робіт, а потребує розроблення проектно-кошторисної документації та її погодження з відповідними органами місцевого самоврядування (зворотній бік а. с. 88 87).
Таким чином виділ ОСОБА_5 в натурі частки житлового будинку, який стосується предмета спору, можливий лише за умови перепланування будинку шляхом втручання у несучі конструктивні елементи будинку та інженерні мережі загального користування, зокрема, до електричних та газових мереж.
Між тим, ОСОБА_5 не подано документів (будівельний паспорт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт тощо), які б підтверджували, що будівельні роботи з переобладнання та перепланування у спірному житловому будинку, а також приєднання новостворених у цьому будинку внаслідок виділу часток в натурі квартир до інженерних мереж, які необхідно провести для виділу частки з будинку в натурі, відповідають містобудівній документації на місцевому рівні, детальним планам територій, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.
Враховуючи викладене, Суд вважає, що у задоволенні позову ОСОБА_5 в частині вимоги про виділ в натурі частини житлового будинку та надвірних будівель і споруд необхідно відмовити.
У зв`язку з чим Суд відмовляє і у задоволенні іншої позовної вимоги про виділ в натурі 1/2 частини земельної ділянки для будівництва та обслуговування вищезазначеного житлового будинку, господарських будівель та споруд, оскільки ця вимога є похідною від вимоги, наведеної у попередньому абзаці, у задоволенні якої відмовлено.
Також Суд зазначає, що при ухваленні рішення було враховано постанови Верховного Суду від 24.11.2021 р. у справі 43/5056/20, від 17.11.2021 р. у справі № 495/5293/15-ц, від 11.06.2020 р. у справі № 1301/1448/12.
Керуючись статтями 141, 258, 259 та 263 265 Цивільного процесуального кодексу України,
У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут

Повне рішення складено 20.02.2023 р.