Справа № 368/1201/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" лютого 2023 р. Кагарлицький районний суд Київської області

у складі: головуючого - судді Шевченко І.І

при секретарі Дерев`янко Я.С.

з участю представника позивача адвоката Лисюк О.В.

позивача ОСОБА_1

та представника третьої особи ТОВ «РРП ГРУП» Теслі А.В.

під час підготовчого засідання в залі суду в м. Кагарлику Київської області в режимі відео конференції по розгляду клопотання експерта Вінницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Лозінської Анни про забезпечення виконання експертизи по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Україна», третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «РРП Груп» про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди, -

встановив:

В провадженні Кагарлицького районного суду Київської області перебуває на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Україна», третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «РРП Груп» про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди.

29 червня 2022 року по даній справі було призначено судово-психологічну експертизу.

24 січня 2023 року до Кагарлицького районного суду Київської області звернулася експерт Анастасія Мороз із клопотанням про забезпечення виконання експертизи, обґрунтовуючи клопотання наступним.

І. Залучення до проведення експертизи фахівця-лінгвіста.

Аналізом загального змісту наданих на дослідження матеріалів цивільної справи №368/1201/21 встановлено, що імовірний психотравмуючий вплив на особистість ОСОБА_1 міг бути здійснений шляхом озвучення ряду тверджень в ефірі передачі « ІНФОРМАЦІЯ_1 » у випуску « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Враховуючи те, що встановлення об`єктивного змісту повідомлень (поширеної відповідачами інформації в ефірі передачі «Говорить Україна» у випуску « ІНФОРМАЦІЯ_2 »), не належить до компетенції судово-психологічної експертизи, а також з огляду на необхідність здійснення розрахунку орієнтовного розміру відшкодування моральних страждань і вірної диференціації критеріїв формули, котра буде наведена нижче, необхідним є залучення до виконання даної судової психологічної експертизи фахівця з галузі лінгвістики, визначивши дану експертизу як комплексну судову психолого-лінгвістичну або надання у якості додаткових матеріалів висновок судової лінгвістичної експертизи, межами якої необхідно вирішити питання: чи є поширена відповідачем інформація в ефірі передачі «Говорить Україна» у випуску «Що бачили у вікно діти священика?» оціночними судженнями або твердженням про факти; чи містить дана інформація позитивні або негативні оціночні судження; чи містить повідомлена інформація висловлювання образливого характеру для ОСОБА_1 .?

II. Уточнення питань ухвали суду від 29.06.2022 у частині психологічного дослідження.

Питання, поставлені на вирішення експертизи, частково не відповідають Науково-методичним рекомендаціям з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень (затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 зі змінами та доповненнями).

Крім того, на користь доцільності зміни питань варто зазначити таке:

Питання № 1 полягає у визначенні імовірного психотравмуючого впливу на особистість ОСОБА_1 конкретної юридичної ситуації. Водночас, зі змісту сформульованого в ухвалі питання не можливо дійти до однозначного розуміння і визначення ситуації, котру судом визначено, як можливо психотравмуючу, оскільки питання містить як вказівку на поширення ряду відомостей (як розуміє експерт, на широкий загал) про ОСОБА_1 , так і вказівку на ситуацію звинувачень ОСОБА_1 з боку осіб, визначених відповідачами.

Враховуючи наведене, необхідним є чітке визначення ситуації, яка могла справити психотравмуючий вплив на особистість ОСОБА_1 та зазначення її у контексті питання.

Питання № 2, сформульоване в ухвалі, полягає у визначенні імовірного психотравмуючого впливу інформації зазначеного змісту на особистість ОСОБА_1 . Варто зазначити, що природа людського сприйняття та реагування на кожну конкретну життєву ситуацію суттєво різниться та залежить від низки факторів (серед яких індивідуально-психологічні особливості особистості, контекст ситуації, попередній досвід, усвідомлення можливих наслідків, тощо).

Переживання будь-якої ситуації, яка імовірно могла бути психотравмуючою, не зводиться до змісту повідомленого (що належить до компетенції лінгвістичної експертизи). Переживання є пролонгованими у часі та встановлення наявності/відсутності психотравмувального впливу включає експертний аналіз психоемоційного стану особи та сприйняття нею ситуації до, під час та після настання досліджуваних (юридично визнаних судом) обставин.

Поряд із наведеним, як розуміє експерт, зазначене питання передбачає вирішення того, «Чи була ситуація поширення інформації Товариством з обмеженою відповідальністю «ТЕЛЕРАДЮКОМПАНІЯ «Україна» у передачі «Говорить Україна» з назвою випуску «Що бачили у вікно діти священика?» в ефірі Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕЛЕРАДЮКОМПАНІЯ «Україна», який відбувся 02.11.2021 року, наступного змісту: «... Підопічні священика жахають історіями свого життя. Діти стверджують, що бачили у вікні, як одну із дівчаток чоловік у рясі роздягав догола...», «...Яке важливе зізнання ми отримали від Вашого 14 річного вихованця... Він напився і закрився у кімнаті із Веронікою... і ми побачили, як він її роздівав, труси їй знімав, пі... тикав їй, наче не перший раз це було...вони на другому етажі у неї в кімнаті сиділи, а потім вона ходила ОСОБА_5 і казала, що в неї болить живіт і пі...ка тіпа...повідомити про можливий факт зґвалтування, розбещення та жорстокого ставлення до дітей...» психотравмуючою для ОСОБА_1 ».

При цьому, зазначене питання фактично ототожнює попереднє, тому представляється за доцільне конкретно й однозначно визначити обставини, які, ймовірно, були психотравмуючим для особистості ОСОБА_1 та об`єднати дані питання в одне.

Питання №3 полягає у розкритті інтенсивності та глибини психотравмуючого (у разі встановлення досліджуваних обставин, як психотравмуючих) впливу ситуації. Водночас, зі змісту питань №№1-2 не представляється за можливе однозначно встановити ситуацію, яка визначена судом як імовірно психотравмуюча для позивача.

Враховуючи наведене, необхідним є чітке й однозначне визначення ситуації, яка могла справити психотравмуючий вплив на особистість ОСОБА_1 та зазначення її у контексті питання.

Щодо питання № 4 варто зазначити, що до компетенції судового експерта-психолога у справах щодо заподіяння моральних страждань та відшкодування моральної шкоди відноситься встановлення психологічних факторів та механізмів, у результаті яких у позивача відбулися негативні зміни в індивідуально-психологічних проявах, в оптимальному психічному стані, у звичайній діяльності, соціальній адаптації, соціальному функціонуванні. Встановлення погіршення стану психічного здоров`я у вигляді появи певних симптомів, синдромів, розладів (як то депресія, невроз, тощо) належить до компетенції психіатрії.

Крім того, на підставі рішення секції судової психологічної експертизи НКМР з проблем судової експертизи при Міністерстві юстиції України від 30.09.2022 прийнято рішення з питань, що ставляться на вирішення судової психологічної експертизи у справах щодо заподіяння моральних страждань особі та відшкодування моральної шкоди, виключити юридичний термін «моральна шкода», замінивши на «моральні страждання» (як психологічний еквівалент юридичного формулювання), а також замінити слово «можливий» на «орієнтовний».

Щодо вирішення питання № 5 необхідно зазначити таке. Враховуючи психологічну природу емоцій та почуттів, неможливо визначити конкретний розмір моральної шкоди (у психологічному еквіваленті - моральних страждань). У ході проведення судово-психологічної експертизи шляхом дослідження можливого настання змін у індивідуально-психологічних проявах, емоційному стані, поведінці та соціальному функціонуванні, а також їх тривалості та деструктивності впливу на особистість позивача за можливе представляється визначити саме глибину та інтенсивність моральних страждань, що зазначалося у питанні №4.

Таким чином, для проведення судово-нсихологічної експертизи доцільним є переформулювання поставлених на вирішення експерта-психолога питань, та викладення їх в іншій редакції.

Водночас, необхідно звернути увагу на те, що відповідно до Методики психологічного дослідження у справах щодо заподіяння моральних страждань особі та відшкодування моральної шкоди (реєстр. №14.1.75), (надалі по тексту - Методика) висновок судово-психологічної експертизи у частині визначення розміру відшкодування завданих особі моральних страждань має орієнтовний (імовірний) характер, оскільки остаточне рішення з указаного питання приймає суд.

Враховуючи те, що у матеріалах справи відсутні відомості щодо юридично підтвердженого факту саме неправдивого поширення відомостей (імовірно - ганебних) у засобах масової інформації відповідачами відносно ОСОБА_1 , у частині відповіді на питання №5 буде надано п`ять варіантів імовірних висновків щодо орієнтовного розміру компенсації завданих позивачу моральних страждань, які у подальшому можуть бути судом оцінені у залежності від правової кваліфікації дій відповідача.

До отримання відповіді проведення експертизи призупинено.

Представник відповідача в особі Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Україна» Варічева Л.С. в судове засідання не з`явилася, будучи належним чином повідомлена про час та місце підготовчого засідання.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про час та місце підготовчого засідання, про що свідчить довідки про доставку СМС повідомлення.

Представник третьої особи в особі Товариство з обмеженою відповідальністю «РРП Груп» Тесля А.В. проти задоволення клопотання експерта, оскільки він заперечував проти призначення експертизи.

Суд, вислухавши думку учасників розгляду справи щодо клопотання експерта, приходить до наступного висновку.

В провадженні Кагарлицького районного суду Київської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Україна», третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «РРП Груп» про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди.

29 червня 2022 року по даній справі було призначено судово-психологічну експертизу.

24 січня 2023 року до Кагарлицького районного суду Київської області звернулася експерт Анастасія Мороз із клопотанням про забезпечення виконання експертизи.

25 січня 2023 р. Кагарлицьким районним судом Київської області було провадження по справі було поновлено для розгляду клопотання експерта.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 13 ЗУ «Про судову експертизу», експерт має право заявляти клопотання, що стосуються предмета судової експертизи.

Згідно з ч.ч. 1, 4 ст.107 ЦПК України, матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Як вбачається з поданого експертом клопотання необхідно вирішити наступні питання:

І. Залучення до проведення експертизи фахівця-лінгвіста.

II. Уточнення питань ухвали суду від 29.06.2022 у частині психологічного дослідження.

Відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Пунктом 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 2.1 Розділу ІІ, Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 8 жовтня 1998 року №53/5, експерт, зокрема, має право відповідно до процесуального законодавства заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи.

Тому, приймаючи до уваги обставини, які зумовили таке звернення судового експерта, а також думку сторін, суд вважає, що клопотання судового експерта слід задовольнити та залучити до проведення судової експертизи фахівця з галузі лінгвістики та внести зміни до призначеної експертизи та провести по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Україна», третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «РРП Груп» про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди комплексну судову психолого-лінгвістичну експертизу, а також уточнити питання з урахування клопотання експерта.

У відповідності до вимог п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку, зокрема, призначення судом експертизи.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених п. 5 ч. 1 ст. 252 цього Кодексу - на час проведення експертизи.

Керуючись ст. ст. 251, 258-260, 353 ЦПК України суд,

ухвалив:

Клопотання експерта Вінницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Лозінської Анни про забезпечення виконання експертизи задовольнити.

Залучити до проведення судової експертизи фахівця з галузі лінгвістики та внести зміни до призначеної експертизи та провести по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Україна», третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «РРП Груп» про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди комплексну судову психолого-лінгвістичну експертизу.

Питання по експертизі уточнити та поставити в наступній редакції:

1.Чи є поширена відповідачем інформація в ефірі передачі «Говорить Україна» у випуску «Що бачили у вікно діти священика?» оціночними судженнями або твердженням про факти?

2.Чи містить дана інформація позитивні або негативні оціночні судження?

3.Чи містить повідомлена інформація в ефірі передачі «Говорить Україна» у випуску «Що бачили у вікно діти священика?» висловлювання образливого характеру для ОСОБА_1 ?

4.Чи наявні у ОСОБА_1 зміни в емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню його як особистості, що виникли внаслідок виході в ефірі ІНФОРМАЦІЯ_3 на ТРК «Україна» у телепередачі «Говорить Україна» з назвою випуску «Що бачили у вікно діти священика?», щодо звинувачень ОСОБА_1 у жорстокому ставленні до дітей, знущанні над дітьми, в педофілїї по відношенню до малолітньої вихованки дитячого будинку сімейного типу « ІНФОРМАЦІЯ_4 »?

5.Чи є ситуація після виходу ефіру ІНФОРМАЦІЯ_3 на ТРК «Україна» у телепередачі «Говорить Україна» з назвою випуску «Що бачили у вікно діти священика?», щодо звинувачень ОСОБА_1 у жорстокому ставленні до дітей, знущанні над дітьми, в педофілїї по відношенню до малолітньої вихованки дитячого будинку сімейного типу « ОСОБА_6 », психотравмуючою для ОСОБА_1 ?

6.Якщо ситуація після виходу ефіру ІНФОРМАЦІЯ_3 на ТРК «Україна» у телепередачі «Говорить Україна» з назвою випуску «Що бачили у вікно діти священика?», щодо звинувачень ОСОБА_1 у жорстокому ставленні до дітей, знущанні над дітьми, в педофілїї по відношенню до малолітньої вихованки дитячого будинку сімейного типу «Сім`ї ОСОБА_7 », є психотравмуючою, то яка глибина та інтенсивність психотравмуючого впливу згідно зазначеної ситуації на особистість ОСОБА_1 ?

7.Якщо ситуація після виходу ефіру ІНФОРМАЦІЯ_3 на ТРК «Україна» у телепередачі «Говорить Україна» з назвою випуску «Що бачили у вікно діти священика?», щодо звинувачень ОСОБА_1 у жорстокому ставленні до дітей, знущанні над дітьми, в педофілїї по відношенню до малолітньої вихованки дитячого будинку сімейного типу «Сім`ї ОСОБА_7 », є психотравмуючою, то чи завдані ОСОБА_1 моральні страждання?

8.Чи спричинені ОСОБА_1 моральні страждання за умов ситуації після виходу ефіру ІНФОРМАЦІЯ_3 на ТРК «Україна» у телепередачі «Говорить Україна» з назвою випуску «Що бачили у вікно діти священика?», щодо звинувачень ОСОБА_1 у жорстокому ставленні до дітей, знущанні над дітьми, в педофілїї по відношенню до малолітньої вихованки дитячого будинку сімейного типу «Сім`ї ОСОБА_7 », що досліджується у справі?

9.Якщо ОСОБА_1 завдані моральні страждання, який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завдані моральні страждання?

До отримання висновку експертизи провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Україна», третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «РРП Груп» про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди - зупинити.

Ухвалу суду може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосереднього до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 20.02.2023 р.

Суддя І.І. Шевченко