МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

02 лютого 2023 року Справа №370/1246/22

Макарівський районний суд Київської області у складі

головуючого судді Тандира О.В.,

із секретарем судового засідання Зозулею Я.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у смт Макарів Київської області справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ; третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Лисенко Людмила Володимирівна, про визнання за особою права на обов`язкову частку у спадщині,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , (далі - позивач) звернувся до суду із вказаним позовом, в якому з врахуванням уточненої позовної заяви вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати, ОСОБА_3 , яка на день смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Єдиними спадкоємцями померлої є її онук ОСОБА_2 , (далі- відповідач) та позивач. Після смерті матері, а саме 22.02.2022 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської обласні Лисепко Л.В. із заявою про прийняття спадщини. Однак, як про те повідомила приватний нотаріус, у матеріалах спадкової справи наявний заповіт померлої ОСОБА_3 , а також в матеріалах справи відсутні правовстановлюючі документи на спадкове майно, у зв`язку з чим позивачу неможливо видати свідоцтво про право на спадщину. Позивач вважає, що в даному випадку порушено його права та законні інтереси в призмі права на спадщину (обов`язкову частку у спадщині), у зв`язку з чим позивачем було прийнято рішення звернутися до суду з даним позовом. Так, позивач зазначив, що він є рідним сином померлої ОСОБА_3 , в свою чергу він є непрацездатною особою похилого віку пенсіонером за віком, що підтверджується відповідним пенсійним посвідченням. Крім того, позивач є учасником бойових дій, що підтверджується відповідним посвідченням. Тож, оскільки позивач належить до спадкоємців за законом першої черги, вважає, що має право на частку у спадковому майні в будь-якому випадку в силу прямої дії закону (ст. 1241 ЦК України).

Враховуючи викладене, позивач просив суд визнати за ним, ОСОБА_1 , право на обов`язкову частку у спадщині, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 21.10.2022 року позов ОСОБА_1 , прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд цивільної справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, встановлено відповідачу 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву відповідно до ст. 178 ЦПК України, а третій особі встановлено строк для подання письмових пояснень щодо даного спору.

Також даною ухвалою від 21.10.2022 року витребувано від приватного нотаріуса Лисенко Л.В. належним чином засвідчену копію спадкової справи №1/2022 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , яка надійшла до суду 08.11.2022 року та приєднана до матеріалів справи.

Ухвалою суду від 12.01.2023 закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду на 02.02.2023 року.

02.02.2023 року до суду подана мирова угода від 01.02.2023 року, укладена між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (далі - Сторони), за умовами якої:

1. Даною Мировою угодою Сторони підтверджують, що вони прийшли згоди стосовно того, що ОСОБА_1 має право на обов`язкову частку у спадщині, що відкрилась за фактом смерті ОСОБА_3 у відповідності до ст. 1241 ЦК України, а саме на половину частки, яка належала б йому у разі спадкування за законом (обов`язкова частка), а ОСОБА_2 являється спадкоємцем ОСОБА_3 за наявним заповітом, складеним ОСОБА_3 до моменту смерті.

2. Даною Мировою угодою Сторони визначили, що з моменту набуття законної сили ухвали Макарівського районного суду Київської області про визнання та затвердження даної Мирової угоди ОСОБА_2 визнає ОСОБА_1 таким, що має право на обов`язкову частку у спадщині, яка відкрилась за фактом смерті ОСОБА_3 у відповідності до ст.1241 ЦК України, а саме на половину частки, яка належала б йому у разі спадкування за законом (обов`язкова частка), а ОСОБА_1 відмовляється від відшкодування понесених ним в процесі судового розгляду справи судових витрат шляхом стягнення з ОСОБА_2 на свою користь судового збору, сплаченого за подання позовної заяви, а також витрат на правову допомогу у розмірі 25 000,00 грн. (двадцяти п`яти тисяч гривень).

Сторони заявляють, що з моменту підписання цієї Мирової угоди та у випадку належного її виконання не матимуть жодних майнових претензій один до одного з приводу спадщини, яка відкрилась за фактом смерті ОСОБА_3 .

3. Сторони підтверджують, що Мирова угода не має характеру удаваного правочину і відповідає їхнім дійсним намірам.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що уклали Мирову угоду, домовилися повідомити про це суд та подати спільну заяву про її визнання, та затвердження, із закриттям провадження у даній справі, додавши до заяви цю Мирову угоду.

Спільна заява сторін про затвердження мирової угоди та мирова угода приєднані до матеріалів справи. Сторонам зрозумілі наслідки такого рішення та закриття провадження у справі, що передбачені ст. 256 ЦПК України.

У судове засідання учасники справи не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що відповідно до ст. 223 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи.

ОСОБА_1 подав до суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, просив затвердити подану мирову угоду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, розглянувши мирову угоду, дослідивши матеріали цивільної справи, вважає заяву про затвердження мирової угоди обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 7 ст. 49 ЦПК України сторони можуть примиритися, у тому числі шляхом медіації, на будь-якій стадії судового процесу. Результат домовленості сторін може бути оформлений мировою угодою.

Стаття 207 ЦПК України зазначає, що мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Тобто, за змістом даної норми закону суд має перевірити, чи умови мирової угоди не суперечать закону, а саме чи дотриманий сторонами процедурний порядок звернення, чи дійсно укладено мирову угоду, який її зміст, чи зрозуміло, чітко, однозначно, безумовно викладено умови, чи стосується угода предмету спору, чи всі умови угоди підлягають примусовому виконанню, чи в результаті ліквідується спір між сторонами.

Установлено, що спір у даній справі фактично виник між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 щодо спадкового майна, яке залишилось після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 . Як вбачається з матеріалів спадкової справи №1/2022 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , сторони у справі, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , є єдиними спадкоємцями майна померлої ОСОБА_3 , які спадщину після смерті останньої прийняли своєчасно, подавши у встановлений законом строк до нотаріуса відповідні заяви про її прийняття, тому врегулювання спору між вказаними учасниками справи шляхом укладення мирової угоди жодним чином не зачепить права та законні інтереси інших учасників справи.

Як вбачається з поданої мирової угоди, її умови сторонам зрозумілі, як і зрозумілі наслідки її затвердження у виді закриття провадження у справі.

Відповідно до вимог ч. 1 п. 5 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом.

Вивчивши умови мирової угоди суд вважає, що вона не суперечить закону, стосується лише прав та обов`язків ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , та предмета позову, умови мирової угоди не порушують прав, свобод чи інтересів інших учасників справи, в тому числі інших осіб і держави чи територіальної громади, тому приходить до висновку про необхідність затвердження мирової угоди та закриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 207 ЦПК України, укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди.

Відповідно до вимог ст. 208 ЦПК України виконання мирової угоди здійснюється особами, які її уклали, в порядку і в строки, передбачені цією угодою. Ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документу, встановленим Законом України «Про виконавче провадження». У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.

Керуючись ст. ст. 49, 142, 207, 208, 255, 256, 260, 352-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Затвердити мирову угоду, укладену 01.02.2023 року, укладену між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 на наступних умовах:

1. Даною Мировою угодою Сторони підтверджують, що вони прийшли згоди стосовно того, що ОСОБА_1 має право на обов`язкову частку у спадщині, що відкрилась за фактом смерті ОСОБА_3 у відповідності до ст. 1241 ЦК України, а саме на половину частки, яка належала б йому у разі спадкування за законом (обов`язкова частка), а ОСОБА_2 являється спадкоємцем ОСОБА_3 за наявним заповітом, складеним ОСОБА_3 до моменту смерті.

2. Даною Мировою угодою Сторони визначили, що з моменту набуття законної сили ухвали Макарівського районного суду Київської області про визнання та затвердження даної Мирової угоди ОСОБА_2 визнає ОСОБА_1 таким, що має право на обов`язкову частку у спадщині, яка відкрилась за фактом смерті ОСОБА_3 у відповідності до ст.1241 ЦК України, а саме на половину частки, яка належала б йому у разі спадкування за законом (обов`язкова частка), а ОСОБА_1 відмовляється від відшкодування понесених ним в процесі судового розгляду справи судових витрат шляхом стягнення з ОСОБА_2 на свою користь судового збору, сплаченого за подання позовної заяви, а також витрат на правову допомогу у розмірі 25 000,00 грн. (двадцяти п`яти тисяч гривень).

Сторони заявляють, що з моменту підписання цієї Мирової угоди та у випадку належного її виконання не матимуть жодних майнових претензій один до одного з приводу спадщини, яка відкрилась за фактом смерті ОСОБА_3 .

3. Сторони підтверджують, що Мирова угода не має характеру удаваного правочину і відповідає їхнім дійсним намірам.

Провадження у даній справі закрити на підставі п. 5 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом. У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.

Наслідки затвердження даної мирової угоди сторонам роз`яснено: повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, а у судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, чи розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в порядку і строки, передбачені статтями 353-355 ЦПК України до Київського апеляційного суду через Макарівський районний суд.

Суддя О.В. Тандир