Справа № 754/588/23
У Х В А Л А

Іменем України

18 січня 2023 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Галась І.А., розглянувши питання відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до судді Шевченківського районного суду міста Києва Мелішак Олени Вікторівни про стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 21 грудня 2022 року Деснянський районний суд м. Києва визначено для розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до судді Шевченківського районного суду міста Києва Мелішак Олени Вікторівни про стягнення моральної шкоди. Ціна позову - 27000000 гривень.

Матеріали позовної заяви надійшли до Деснянського районного суду міста Києва 17 січня 2023 року.

Дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до судді Шевченківського районного суду міста Києва Мелішак Олени Вікторівни про стягнення моральної шкоди, вважаю, що у відкритті провадження належить відмовити з наступних підстав.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд зазначає, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави ( рішення у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року, рішення у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року).

Відповідно до вимог ст.. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Відповідно до ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження.

Позивач звернувся до суду із позовними вимогами про стягнення моральної шкоди завданої йому суддею Шевченківського районного суду міста Києва Мелішак О.В. шляхом винесення ухвал про застосування до нього приводу в межах розгляду кримінального провадження № 0000026 щодо вчинення позивачем суспільно - небезпечних діянь передбачених ч.2 ст. 15, ч.3 ст. 185, ч.3 ст.185 КК України.

Тобто із змісту поданої позовної заяви фактично вбачається, що позивач не погоджується із постановленим під головуванням судді Мелішак О.В. процесуальними рішеннями в мажах розгляду конкретного кримінального провадження.

Згідно з пунктом 57 Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.

Згідно з пунктом 21 Великої хартії суддів (Основоположних принципів), затвердженої Консультативною радою європейських суддів 17 листопада 2010 року, засоби для виправлення суддівських помилок мають бути передбачені відповідною системою апеляційного оскарження. Виправлення будь-яких інших помилок в адмініструванні правосуддя є виключною відповідальністю держави.

Отже, вчинення (невчинення) суддею (судом) процесуальних дій під час розгляду конкретної справи, а також ухвалені у ній рішення можуть бути оскаржені до суду вищої інстанції у порядку, передбаченому процесуальним законом для тієї справи, під час розгляду якої вони відповідно були вчинені (мали бути вчинені) чи ухвалені.

Усі процесуальні порушення, що їх допустили суди після отримання позовної заяви та визначення складу суду для її розгляду, можуть бути усунуті лише у межах відповідної судової справи, в якій такі порушення були допущені.

Оскарження вчинення (невчинення) судом (суддею) у відповідній справі процесуальних дій і ухвалених у ній рішень не може відбуватися шляхом ініціювання нового судового процесу проти суду (судці).

Така ж правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі № 757/43355/16-ц та аналогічного висновку дійшов Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у постанові від 16 січня 2018 року у справі № 454/2843/15-ц.

Отже, позовна вимога про оскарження дій судці при розгляді ним справи, не може розглядатися за правилами будь-якого судочинства, а тому у відкритті провадження слід відмовити.

Згідно п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, аналізуючи вищевикладене, вважаю, що у відкритті провадження за даною позовною заявою належить відмовити, роз`яснивши позивачу його право на оскарження постановлених у справі судових рішень з якими він не погоджується.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 186 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до судді Шевченківського районного суду міста Києва Мелішак Олени Вікторівни про стягнення моральної шкоди.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення та підписання.

Суддя: