Справа № 127/282/23
Провадження 2/127/38/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2023 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Борисюк І.Е., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 05.01.2023 дану позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу п`ятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків.

05.01.2023 о 17 год. 05 хв. позивачу було надіслано вищевказане судове рішення, що підтверджується повідомленням про доставлення відправлення на електронну адресу позивача, вказану в заяві, яке було доставлено до електронної скриньки 05.01.2023 о 17 год. 53 хв. Таким чином вважається, що судове рішення було вручено позивачу 06.01.2023.

Відповідно, враховуючи положення ст.ст. 122-124 ЦПК України, строк на вчинення процесуальної дії закінчився 11.01.2023.

09.01.2023 та 10.01.2023 на електронну адресу Вінницького міського суду Вінницької області від позивача надійшли повідомлення на виконання вимог ухвали суду від 05.01.2023, без скріплення електронним цифровим підписом.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 і ч. 8 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно із ч. 5, ч. 6 та ч. 8 ст. 43 ЦПК України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Використання електронного підпису врегульоване Законом України «Про електронні довірчі послуги». Так, ч. 2 ст. 17 вказаного Закону встановлено, що електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Подані в електронній формі процесуальні заяви вважаються належним чином підписані у разі їх скріпленням електронним цифровим підписом.

На вищевикладене також звернув увагу Верховний Суд в постанові від 03.05.2022 по справі № 205/5252/19.

Крім того, чинне процесуальне законодавство не забороняє учаснику справи звернутися з процесуальними документами до суду шляхом направлення їх на офіційну електронну адресу суду. Однак, з обов`язковим скріпленням їх власним електронним цифровим підписом учасника справи. На що також звернув увагу Верховний Суд в постанові від 30.03.2021 по справі № 530/544/16.

За приписами ч. 1 ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

З матеріалів справи вбачається відсутність скріплення ОСОБА_1 власним електронним цифровим підписом повідомлень надісланих на електронну адресу суду.

Вищевказане позбавляє можливості встановити факт того, чи є данні повідомлення волевиявленням саме ОСОБА_1 , не дозволяє однозначно ідентифікувати особу, яка склала такі документи, та не може свідчити про відповідальність такої особи за їх зміст.

Враховуючи викладене, судом встановлено, що позивач, всупереч вимог, визначених ухвалою суду від 05.01.2023, яка є обов`язковою для виконання, судове рішення не виконала, недоліки в повному обсязі не усунула. Поважних причин невиконання вимог ухвали суду від 05.01.2023 суду не повідомлено.

Згідно із ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Невиконання процесуального закону, а також судового рішення є неприпустимим.

Постановивши 05.01.2023 ухвалу, суд здійснив необхідні процесуальні дії, спрямовані на ефективний доступ до правосуддя та забезпечення дотримання рівності прав учасників судового процесу.

Згідно із п. 6 та п. 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Право на доступ до правосуддя не передбачає невиконання вимог закону та судових рішень, які набрали законної сили.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Клопотання про продовження встановленого судом процесуального строку ,у відповідності до ст. 127 ЦПК України, позивачем суду не надано.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав вважати позовну заяву неподаною та повертає її позивачу і додані до неї документи.

Судом звернуто увагу на те, що повернення позовної заяви, оформленої з порушенням діючого законодавства, не є порушенням права на судовий захист, враховуючи те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі вищезазначеного, керуючись ч. 4 ст. 12, п. 6 та п. 7 ч. 2 ст. 43, ч. 1 ст. 44, ст.ст. 122-124, 126, ч. 3, ч. 5 - ч. 7 ст. 185, ст.ст. 258-260, 353-355 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу і додані до неї документи повернути позивачу.

Копію позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити в суді.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подання апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Суддя: