Провадження №2/359/345/2023
Справа №359/6937/20
УХВАЛА

Іменем України

21 лютого 2023 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Журавського В.В.

при секретарі Алфімовій І.М.

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності на спільно набуте майно,-

ВСТАНОВИВ:

В вересні 2020 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом та просив встановити факт проживання однією сім`єю з ОСОБА_2 та визнати право власності на спільно набуте майно.

18.05.2021 року справу призначено до розгляду посуті.

Відповідно до ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач та його представник повторно не з`явились в судове засідання та не повідомили про причини їх неявки, якщо від них не надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності і їх нез`явлення не перешкоджає розгляду заяви.

З журналів судових засідань вбачається, що позивач та його представник ОСОБА_3 двічі поспіль не з`явилися у судові засідання, які проводились 10.01.2023 року та 21.02.2023 року.

Ця обставина свідчить про те, що їх неявки мають ознаку повторності. Представник позивача завчасно у встановленому порядку була повідомлена про час та місце розгляду цивільної справи. Це підтверджується журналами судових засідань, судовими повістками, зворотніми повідомленнями.

З наведеного слід зробити висновок, що представнику позивача було достеменно відомо про день та час розгляду справи.

В матеріалах цивільної справи відсутня заява позивача та його представника про розгляд цивільної справи в їх відсутність.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові №310/12817/13 від 22 травня 2019 року, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про слухання справи у його відсутність. Така заява може бути подана на будь якій стадії розгляду справи.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод як джерело права.

Згідно з п.1 ст.6 цієї Конвенції кожному забезпечується право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Встановлено, що провадження у цивільній справі було відкрито ще в вересні 2020 року та триває більше двох років. Чергове відкладення судового засідання призведе до невиправданого затягування розгляду цивільної справи понад розумний строк, що є прямим порушенням права на справедливий суд, передбаченого п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Суд вважає, що припинення порушення цього права є додатковою, але не менш вагомою підставою для залишення позову без розгляду.

З огляду на це суд вважає, що позов, пред`явлений ОСОБА_1 належить залишити без розгляду, без з`ясування обставин справи.

Керуючись ст.158, п.1 ч.1, ч.2 ст.258, ч.4 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності на спільно набуте майно залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя: В.В. Журавський