Справа № 641/1935/17
Провадження № 4-с/553/15/2023
У Х В А Л А

Іменем України

18.01.2023м. Полтава

Ленінський районний суд м.Полтави у складі: головуючого судді Москаленко В.В.,

за участю секретаря судового засідання Каленіченко В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за скаргою ОСОБА_1 на бездіяльність головного державного виконавця Основ`янсько Слобідського відділу державної виконавчої службі у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції м. Харків Волкової Катерини Вадимівни, заінтересована особа: ОСОБА_2 ,

встановив:

В провадженні суду знаходиться вищезазначена цивільна справа.

В судові засідання призначені 31.10.2022, 20.12.2022,18.01.2019 заявник не з`явився , про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процес. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом. (частини 1, 2, пункт 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України)

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Як зазначає Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України», в силу вимог частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини 1 ст. 6 даної Конвенції.

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Цією нормою права визначено два випадки у яких суд залишає позовну заяву без розгляду:

1.якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання;

2.позивач не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Предметно зауважити, що у першому випадку законодавець не встановлює жодного зв`язку між повторною неявкою позивача у судове засідання та причинами таких дій.

Ця обставина свідчить про те, що у разі повторної неявки позивача у судове засідання, поважність причин такої неявки не має значення при вирішенні питання про залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Водночас слід зазначити, що згідно з пунктом 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у випадку першої неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, законом чітко визначено, що навіть у разі неявки учасника справи (яким є і заявник) у судове засідання з поважних причин, відкласти розгляд можливо лише один раз.

Це вчергове доводить те, що повторна неявка у судове засідання заявника має наслідком залишення скарги без розгляду, незважаючи на причини з яких вона була допущена.

Аналізуючи матеріали справи,суд дійшов висновку ,що заявник,являючись ініціатором цього судового провадження не з`явився в судове засідання повторно, не повідомив про причини неявки, заяв про розгляд скарги за його відсутності та клопотань про відкладення розгляду справи суду не надавав, а його неявка перешкоджає розгляду справи.

При таких обставинах,суд вважає,що подальший розгляд скарги буде порушувати вимоги закону та суперечити практиці Європейського суду,а тому суд вважає необхідним залишити вказану скаргу без розгляду.

На підставі викладеного і керуючись ст. 247, п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. 353, 354 ЦПК України, суд

постановив:

Скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність головного державного виконавця Основ`янсько Слобідського відділу державної виконавчої службі у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції м. Харків Волкової Катерини Вадимівни, заінтересована особа: ОСОБА_2 - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя В.В. Москаленко