Справа № 553/5060/22
Провадження № 2/553/1191/2023
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

15.02.2023м. Полтава

Ленінський районний суд міста Полтави у складі:

головуючого - судді Подмаркової Ю.М.,

за участі: секретаря судового засідання Бараненко В.В.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 з вимогами: шлюб, зареєстрований 16.10.2020 Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис № 3462, розірвати.

На обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначила, що з 16.10.2020 вона перебуває в шлюбі з ОСОБА_2 від якого мають малолітнього сина: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Підставою розірвання шлюбу є ті обставини, що у сторін відсутні спільні інтереси та взаєморозуміння, різні погляди на життя. Почуття любові та поваги один до одного втрачені і подальше спільне життя та збереження шлюбу є неможливим.

Зазначені обставини стали підставою для звернення до суду з позовом.

Ухвалою Ленінського районного суду міста Харкова від 24.10.2022 відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду на 16.11.2022 о 10.00 годині.

16.11.2022 сторони на судовий розгляд не з`явилися, у зв`язку з чим судовий розгляд відкладено до 10.00 год. 09.12.2022.

09.12.2022 та 11.01.2023 судовий розгляд справи відкладено за клопотанням відповідача ОСОБА_2 , який вказав, що не може бути присутнім у судовому засіданні у зв`язку з невідкладним виїздом за межі України до країн ЄС. Судове засідання призначено на 09:30 год 15.02.2023.

15.02.2023 сторони повторно на судовий розгляд не з`явилися.

Від представника позивача - адвоката Панченко О.О. надійшла заява про проведення судового засідання без її участі та без участі позивача, позов підтримують та просять задовольнити. Окрім того, просила не відкладати судовий розгляд справи, а клопотання відповідача про відкладення розгляду справи просила не задовольняти з тих підстав, що ним до суду не надано докази перебування за межами України, відзив на позов не надходив, отже, фактично відповідач зловживає процесуальними правами та вчиняє дії на затягування розгляду справи. Суд обов`язкову явку сторін не визнав, строк на примирення відповідач надати не просив.

14.02.2023 від відповідача через систему "Електронний суд" надійшло аналогічне клопотання про відкладення судового розгляду, через те, що не може бути присутнім у судовому засіданні у зв`язку з невідкладним виїздом за межі України до країн ЄС.

Статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (частина 1 статті 5 Цивільного процесуального кодексу України).

Права та обов`язки сторін визначені статтями 43 та 49 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно положень пункту 2 частини 2 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України, учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. (частина 3 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України)

При цьому відповідно до положень частини 1 статті 44 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У відповідності до частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

За весь час перебування справи в провадженні суду, з часу відкриття провадження у справі, відповідач жодного разу не прибув у судове засідання, неодноразово (16.11.2022, 08.12.2022 та 14.02.2023) направляв через систему "Електронний суд" ідентичні за змістом клопотання про перенесення розгляду справи на іншу дату, та обґрунтовані тими ж причинами неможливості прибуття.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, яка не з`явилась в судове засідання та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, що підтверджені належними доказами.

Разом з тим, відповідач, посилаючись на те, що не може бути присутнім у судовому засіданні у зв`язку з невідкладним виїздом за межі України до країн ЄС, але не надав жодного доказу на підтвердження цих обставин.

Наведені обставини, суд вважає такими, що направлені на затягування розгляду справи, та містять ознаки зловживання процесуальними правами у розумінні пункту 1 частини 2 статті 44 Цивільного процесуального кодексу України.

З огляду на вище викладене, ураховуючи, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, не надав доказів на підтвердження поважності причин неявки у судове засідання, суд визнає неявку без поважних причин та розглядає справу за його відсутності на підставі наявних у ній даних та доказів.

Зважаючи на те, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явилися, відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши доводи позовної заяви, письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного:

Частинами 1, 3 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Статтею 51 Конституції України передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Відповідно до частини 1 статті 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

У відповідністю зі статтею 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Даними копії свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 , виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 16.10.2020, підтверджується, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 16.10.2020 (а. с. 13).

Від шлюбу сторони мають спільного сина: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 ) (а. с. 14).

Позивач ОСОБА_1 з 11.11.2000 по теперішній час зареєстрована проживаючою в АДРЕСА_1 , місце перебування (довідка переселенця №1602-) зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживає в АДРЕСА_3 (довідка про реєстрацію місця проживання Департаменту реєстрації Харківської міської ради від 12.11.2020, довідка переселенця 1602- від 20.04.2022) (а. с. 5, 6-7).

Між позивачем ОСОБА_1 та відповідачам ОСОБА_2 13.11.2020 укладено шлюбний договір (а. с. 10-12).

Судом установлено, що шлюбні стосунки та виконання обов`язків подружжя, передбачених статтями 54, 55 Сімейного кодексу України, фактично припинені, спільне господарство сторони не ведуть, відповідач будь-якої зацікавленості у збереженні шлюбу не виявив, а позивач, у свою чергу, вважає цей шлюб таким, що суперечить її інтересам.

За таких обставин, оскільки позивач ОСОБА_1 у заяві наполягала на розірванні шлюбу, а відповідач ОСОБА_2 відзиву проти позовної заяви не надав, чим виявив байдуже ставлення до збереження сім`ї, подальше збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача, суд дійшов висновку, що позовна заява про розірвання шлюбу є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивач поніс документально підтверджені витрати зі сплати судового збору (а. с. 1), які, у зв`язку із задоволенням позову, підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись статтями 12, 13, 76-82, 89, 223, частиною 2 статті 247, статтями 259, 263-265, 268, 273, 280, 282, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 16.10.2020 Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис № 3462, розірвати.

Прізвища сторін після розірвання шлюбу залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн 40 к.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду через Ленінський районний суд міста Полтави протягом тридцяти днів з дня його складання.

Повний текст рішення складено 15.02.2023.

Найменування (ім`я) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження:

позивач - ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Харкові, зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , місце перебування (довідка переселенця №1602-) зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 ;

відповідач - ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Дергачі Харківської області, місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 .

Головуючий Ю.М. Подмаркова