Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р АЇ Н И

26 квітня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Букіної О.М.

при секретарі - Скаженик Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , правонаступниками якого є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , до Київської міської ради, третя особа: Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_4 , про продовження строку на прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2019 року позивач звернувся до суду із позовом до Київської міської ради, третя особа: Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_4 , у якому просить суд продовжити йому строк для прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_5 .

В обґрунтування поданого позову зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_5 та позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті своєї матері.

Вказує, що у серпні 2017 року він звернувся до Дев`ятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_5 , яка помела ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак постановою державного нотаріуса Дев`ятої київської державної нотаріальної контори Фролової А.О. від 08.08.2017 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_6 , яка помела ІНФОРМАЦІЯ_1 , з огляду на пропуск позивачем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач посилається, що даний строк ним був пропущений із поважних причин, оскільки він хворів на захворювання з цукрового діабету 2-го типу, важка форма, інсуліну потрібний, стан субкомпенсації. З 2014 року він міг пересуватися лише у інвалідному візку, у 2015 отримав другу групу інвалідності довічно.

З урахуванням викладеного просив суд позов задовольнити.

26.04.2019 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями дану справу передано до провадження головуючого судді Букіної О.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 02.05.2019 у справі було відкрито провадження та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

13.06.2019 судом було отримано належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи № 630/2017 заведеної після смерті ОСОБА_5 .

09.07.2019 представником третьої особи Головного територіального управління юстиції у м. Києві було подано письмові пояснення у яких просив провести розгляд справи за відсутності представника третьої особи та ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

23.08.2019 представником відповідача було подано відзив на позовну заяву у якому останній просив провести розгляд справи за відсутності представника відповідача та ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 10.09.2019 розгляд справи було призначено у підготовчому засіданні за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 06.12.2019 було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 24.11.2021 провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_4 , про продовження строку на прийняття спадщини, було зупинено до вступу у справі правонаступників померлого позивача ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 07.02.2023 було поновлено провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_4 , про продовження строку на прийняття спадщини та залучено до участі в розгляді цивільної справи правонаступників позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 .

Правонаступники позивача у судове засідання не з`явилися, 26.04.2023 подали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали.

Представник відповідача та представник третьої особи-1 у судове засідання не з`явилися, проте у матеріалах справи наявні клопотання про розгляд справи за їх відсутності.

Третя особа-2 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності правонаступників позивача, представника відповідача, представника третьої особи-1 та третьої особи-2, оскільки їх неявка не є перешкодою для розгляду справи.

Дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження НОМЕР_3 (а.с. 53).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помела ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 , виданим 25.06.2014 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 251 (а.с. 52).

Дев`ятою київською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу № 630/2017 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 (а.с. 48).

Відповідно до даної спадкової справи, із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 до нотаріальної контори звернувся 28.8.2017 її син ОСОБА_1 (а.с. 48).

На момент смерті ОСОБА_5 на праві власності належала частина земельної ділянки кадастровий номер: :72:513:0066 за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку (а.с. 61-64).

07.12.2011 ОСОБА_5 було складено заповіт яким остання усе її рухоме та нерухоме майно, що буде належати їй на день смерті, де б воно не знаходилося та з чого б не складалося, а також все те, на що вона за законом буде мати право заповіла ОСОБА_1 (а.с. 57).

Постановою державного нотаріуса Дев`ятої київської державної нотаріальної контори Фролової А.О. від 08.08.2017 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_5 , яка помела ІНФОРМАЦІЯ_1 , з огляду на пропуск позивачем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 65).

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Статтею 1270 ЦК України встановлено строк для прийняття спадщини у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як встановлено в судовому засіданні, позивач із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті ОСОБА_5 звернувся 28.8.2017, тобто після закінчення шестимісячного строку на прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Окрім цього, в постанові Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані із об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами попуску строку визначаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, у тому числі закордонним; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Звертаючись в суд з даним позовом позивач посилалася на те, що він хворів на захворювання з цукрового діабету 2-го типу, важка форма, інсуліну потрібний, стан субкомпенсації. З 2014 року він міг пересуватися лише у інвалідному візку, у 2015 отримав другу групу інвалідності довічно.

Дані обставини підтверджуються копіями медичної документації позивача, зокрема, випискою із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, випискою із історії хвороби № 15/7337, консультативним висновком від 10.07.2015, консультативним висновком від 16.08.2016, випискою із історії хвороби № 784, а також пенсійного посвідчення позивача при призначення йому пенсії по інвалідності (а.с. 26-33).

З огляду на викладене вище, беручи до уваги встановлені судом факти і відповідні ним правовідносини, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини, а тому приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та надання позивачу строку тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер позивач у справі ОСОБА_1 .

Як вбачається із копії матеріалів спадкової справи № 63/2022, до Дев`ятої київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини звернулися: 26.01.2022 ОСОБА_2 , донька померлого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_3 , син померлого ОСОБА_1 . Також 26.1.2022 до Дев`ятої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_7, дружиною ОСОБА_1 , було подано заяву про відмову від належної їй частки спадщини за законом на користь дітей - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Відповідно до статті 1276 ЦК України, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти (трансмітент), право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців-трансміссаров (спадкова трансмісія).

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 01 вересня 2021 року (справа N 720/2683/19, провадження N 61-15347св20) спадкова трансмісія - це перехід права на прийняття спадщини від померлого спадкоємця за заповітом або за законом, який не встиг реалізувати це право внаслідок своєї смерті, до його спадкоємців, тобто перехід права, а не виникнення права на спадкування після смерті першого спадкодавця. Об`єктом спадкової трансмісії є суб`єктивне цивільне право на прийняття спадщини, що не було реалізоване спадкоємцем у зв`язку з його смертю. До трансміссара переходить лише можливість прийняття спадщини або відмовитися від її прийняття, якою особа може скористатися, а не безпосередньо спадкове майно. Перехід же спадкового майна є наслідком реалізації права на прийняття спадщини, що відкрилася після смерті першого спадкодавця. Не належить до об`єкта спадкової трансмісії право на прийняття спадщини, що відкрилася внаслідок смерті трансмітента, адже це є самостійним суб`єктивним правом, відмінним від права на прийняття спадщини після смерті першого спадкодавця. У разі застосування механізму спадкової трансмісії мають місце дві спадщини, що відкрилися: 1) після смерті спадкодавця та 2) після смерті трансмітента. Трансміссар має право на прийняття спадщини в порядку трансмісії та спадщини, що відкрилася після трансмітента. Це два самостійних суб`єктивних цивільних права, які можуть бути реалізовані незалежно одне від одного.

Спадкоємець ОСОБА_1 за життя реалізував своє право відносно прийняття спадщини за заповітом шляхом звернення до суду з позовом про визначення йому додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця.

До ухвалення судового рішення ОСОБА_1 помер, у зв`язку з чим право визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом від померлого спадкоємця перейшло до його правонаступників, якими є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Звертаючись до суду із позовом позивач просив суд продовжити йому строк для прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_5 посилаючись на вимоги статті 1272 ЦК України.

При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного суд приходить до висновку про надання правонаступникам позивача додаткового строку тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 1 ст. 4. ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

З урахуванням викладеного вище, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 1222-1224, 1261, 1266, 1269, 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 2, 4, 5, 10, 12, 52,76-83, 133, 141, 209-211, 223, 247, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273 ЦПК України, суд, -

В И РІ Ш И В:

Позов ОСОБА_1 , правонаступниками якого є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , до Київської міської ради, третя особа: Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_4 , про продовження строку на прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 та ОСОБА_3 додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішення суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_5 , яка помела ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Букіна О.М.