Справа № 461/790/20 Головуючий у 1 інстанції: Волоско І.Р.
Провадження № 22-ц/811/439/23 Доповідач в 2-й інстанції: Копняк С. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 березня 2023 року Львівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Копняк С.М.,

суддів: Бойко С.М., Ніткевича А.В.,

секретар судового засідання Юзефович Ю.І.,

з участю представника відповідача адвоката Горбаєнко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка підписана адвокатом Буляндрою Христиною Володимирівною, на ухвалу Галицького районного суду м. Львова від 17 січня 2023 року (повний текст ухвали складено 20 січня 2023 року), у справі за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відстрочення виконання судового рішення, у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до приватного акціонерного товариства «Акціонерна страхова компанія «Скарбниця» про відшкодування шкоди,

В С Т А Н О В И В:

у січні 2020 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися в суд з позовом до Приватного акціонерного товариства «Акціонерної страхової компанії «Скарбниця» (далі ПАТ «АСК «Скарбниця»), у якому просили:

- стягнути з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_1 шкоду, завдану смертю чоловіка в розмірі 134 028 грн та моральну шкоду в розмірі 14 892 грн, а разом 148 920 та допустити рішення у цій частині до негайного виконання;

- стягнути з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_1 розмір пені за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: 1.148 920,00 грн. Х 2 Х відсоток облікової ставки НБУ, що діє у періоді за який здійснюється розрахунок : 365 (днів у році) Х кількість прострочених днів за період у якому діяла облікова ставка НБУ. 2.Розміри пені за періодами облікової ставки НБУ додати між собою;

- стягнути з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_1 розмір інфляційних втрат за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: 148 920,00 (сума боргу) Х сукупний індекс інфляції за період прострочення (розраховується шляхом перемноження індексів інфляції за кожний місяць у відсотках за розрахунковий період ) 148 920,00 (сума боргу).

- стягнути з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_1 (розмір трьох відсотків річних за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: 3% Х 148 920,00 (сума боргу) Х кількість прострочених днів : 365(днів у році).

- стягнути з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 14 892,00 грн та витрати на поховання батька в розмірі 4 200,00 грн, а разом 19 092,00 грн та допустити рішення у цій частині до негайного виконання.

- стягнути з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_2 розмір пені за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: 1.19 092,00 грн. Х 2 Х відсоток облікової ставки НБУ, що діє у періоді за який здійснюється розрахунок : 365 (днів у році) Х кількість прострочених днів за період у якому діяла облікова ставка НБУ. 2.Розміри пені за періодами облікової ставки НБУ додати між собою.

- стягнути з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_2 розмір інфляційних втрат за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: 19 092,00 (сума боргу) Х сукупний індекс інфляції за період прострочення (розраховується шляхом перемноження індексів інфляції за кожний місяць у відсотках за розрахунковий період ) 19 092,00 (сума боргу).

- стягнути з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_2 розмір трьох відсотків річних за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: -3% Х 19 092,00 (сума боргу) Х кількість прострочених днів : 365(днів у році).

- стягнути з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_3 моральну шкоду в розмірі 14 892,00 грн та допустити рішення у цій частині до негайного виконання.

- стягнути з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_3 розмір пені за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: 1.14 892,00 грн. Х 2 Х відсоток облікової ставки НБУ, що діє у періоді за який здійснюється розрахунок : 365 (днів у році) Х кількість прострочених днів за період у якому діяла облікова ставка НБУ. 2.Розміри пені за періодами облікової ставки НБУ додати між собою.

- стягнути з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_3 розмір інфляційних втрат за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: 14 892,00 (сума боргу) Х сукупний індекс інфляції за період прострочення (розраховується шляхом перемноження індексів інфляції за кожний місяць у відсотках за розрахунковий період ) 14 892,00 (сума боргу).

- стягнути з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_3 розмір трьох відсотків річних за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: 3% Х 14 892,00 (сума боргу) Х кількість прострочених днів : 365(днів у році).

- стягнути з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_3 витрати на правничу допомогу у розмірі 15 000,00 грн.

Заочним рішенням Галицького районного суду м. Львова від 02 березня 2020 року позов задоволено повністю.

Стягнуто з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_1 шкоду, завдану смертю чоловіка в розмірі 134 028,00 грн та моральну шкоду в розмірі 14 892,00 грн, а разом 148 920,00 грн та допущено рішення у цій частині до негайного виконання.

Стягнуто з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_1 розмір пені за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: 1.148 920,00 грн. Х 2 Х відсоток облікової ставки НБУ, що діє у періоді за який здійснюється розрахунок : 365 (днів у році) Х кількість прострочених днів за період у якому діяла облікова ставка НБУ. 2.Розміри пені за періодами облікової ставки НБУ додати між собою.

Стягнуто з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_1 розмір інфляційних втрат за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: 148 920,00 (сума боргу) Х сукупний індекс інфляції за період прострочення (розраховується шляхом перемноження індексів інфляції за кожний місяць у відсотках за розрахунковий період ) 148 920,00 (сума боргу).

Стягнуто з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_1 (розмір трьох відсотків річних за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: 3% Х 148 920,00 (сума боргу) Х кількість прострочених днів : 365(днів у році).

Стягнуто з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 14 892,00 гр. та витрати на поховання батька в розмірі 4 200,00 грн, а разом 19 092,00 грн та допущено рішення у цій частині до негайного виконання.

Стягнуто з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_2 розмір пені за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: 1.19 092,00 грн Х 2 Х відсоток облікової ставки НБУ, що діє у періоді за який здійснюється розрахунок : 365 (днів у році) Х кількість прострочених днів за період у якому діяла облікова ставка НБУ. 2.Розміри пені за періодами облікової ставки НБУ додати між собою.

Стягнуто з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_2 розмір інфляційних втрат за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: 19 092,00 (сума боргу) Х сукупний індекс інфляції за період прострочення (розраховується шляхом перемноження індексів інфляції за кожний місяць у відсотках за розрахунковий період ) 19 092,00 (сума боргу).

Стягнуто з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_2 розмір трьох відсотків річних за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: 3% Х 19 092,00 (сума боргу) Х кількість прострочених днів : 365(днів у році).

Стягнуто з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_3 моральну шкоду в розмірі 14 892,00 грн та допусщено рішення у цій частині до негайного виконання.

Стягнуто з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_3 розмір пені за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: 1.14 892,00 грн. Х 2 Х відсоток облікової ставки НБУ, що діє у періоді за який здійснюється розрахунок : 365 (днів у році) Х кількість прострочених днів за період у якому діяла облікова ставка НБУ. 2.Розміри пені за періодами облікової ставки НБУ додати між собою.

Стягнуто з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_3 розмір інфляційних втрат за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: 14 892,00 (сума боргу) Х сукупний індекс інфляції за період прострочення (розраховується шляхом перемноження індексів інфляції за кожний місяць у відсотках за розрахунковий період ) 14 892,00 (сума боргу).

Стягнуто з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_3 розмір трьох відсотків річних за період із 15 січня 2020 року до дати виконання рішення суду, розрахунок якого здійснити за наступною формулою: 3% Х 14 892,00 (сума боргу) Х кількість прострочених днів : 365(днів у році).

Стягнуто з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_3 витрати на правничу допомогу у розмірі 15 000,00 грн.

Стягнуто з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ДСА України судовий збір в сумі 1 842,22 грн.

Постановою Львівського апеляційного суду від 16 червня 2021 року заочне рішення Галицького районного суду м. Львова від 02 березня 2020 року скасовано та ухвалено постанову, якою позовні вимоги задоволено частково.

Стягнуто з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 14 892,00 грн.

Стягнуто з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_2 моральну шкоду у розмірі 14 892,00 грн та витрати на поховання в розмірі 4200 грн, а разом 19 092,00 грн.

Стягнуто з ПАТ «АСК «Скарбниця» на користь ОСОБА_3 моральну шкоду у розмірі 14 892,00 грн. В решті позовних вимог відмовлено.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 вересня 2021 року клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень задоволено.

Поновлено ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 строк на касаційне оскарження постанови Львівського апеляційного суду від 16 червня 2021 року.

Відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , подану представником адвокатом Буляндрою Христиною Володимирівною, на постанову Львівського апеляційного суду від 16 червня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Приватного акціонерного товариства Акціонерної страхової компанії «Скарбниця» про відшкодування шкоди.

Ухвалою Львівського апеляційного суду від 30 серпня 2021 року заяву приватного акціонерного товариства «Акціонерна страхова компанія «Скарбниця» про поворот виконання заочного рішення Галицького районного суду м. Львова від 02 березня 2020 року залишено без розгляду.

Додатковою постановою Львівського апеляційного суду від 30 серпня 2021 року заяву представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ОСОБА_4 задоволено частково.

Стягнути з приватного акціонерного товариства «Акціонерна страхова компанія «Скарбниця» на користь ОСОБА_3 витрати на правничу допомогу в розмірі 4 008,00 грн.

В задоволенні решти вимог заяви відмовлено.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 07 червня 2022 року заяву приватного акціонерного товариства «Акціонерна страхова компанія «Скарбниця» про поворот виконання рішення суду задоволено.

В порядку повороту виконання судового рішення стягнуто з ОСОБА_1 на користь приватного акціонерного товариства «Акціонерна страхова компанія «Скарбниця» 150 548 грн 63 коп., які були стягнуті з останньої на підставі рішення Галицького районного суду міста Львова від 02 березня 2020 року.

В порядку повороту виконання судового рішення стягнуто з ОСОБА_2 на користь приватного акціонерного товариства «Акціонерна страхова компанія «Скарбниця» 2 118 грн 04 коп., які були стягнуті з останнього на підставі рішення Галицького районного суду міста Львова від 02 березня 2020 року.

В порядку повороту виконання судового рішення стягнуто з ОСОБА_3 на користь приватного акціонерного товариства «Акціонерна страхова компанія «Скарбниця» 12 644 грн 07 коп., які були стягнуті з останньої на підставі рішення Галицького районного суду міста Львова від 02 березня 2020 року.

Постановою Львівського апеляційного суду від 01 листопада 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 залишено без задоволення, а хвалу Галицького районного суду м. Львова від 07 червня 2022 року залишено без змін.

Додатковою постановою Львівського апеляційного суду від 14 грудня 2022 року заяву приватного акціонерного товариства «Акціонерна страхова компанія «Скарбниця» про стягнення витрат на правничу допомогу задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в рівних частках на користь приватного акціонерного товариства «Акціонерна страхова компанія «Скарбниця» витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1 600,00 грн.

В задоволенні решти вимог відмовлено.

В січні 2023 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 через свого представника ОСОБА_4 звернулися до суду із заявою про відстрочення виконання ухвали Галицького районного суду м. Львова від 07 червня 2022 року та додаткової постанови Львівського апеляційного суду від 14 грудня 2022 року у цивільній справі № 461/790/20 на 1 (один) рік.

В обґрунтування заяви посилаючись на те, що введений в Україні воєнний стан та скрутний матеріальний стан позивачів, як наявність виняткових обставин, які роблять неможливим виконання ухвали суду першої інстанції та додаткової постанови суду апеляційної інстанції, вважають, що існують підстави для відстрочення цих судових рішень на 1 рік.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 17 січня 2023 року у задоволенні заяви ОСОБА_4 про відстрочення виконання судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Приватного акціонерного товариства Акціонерної страхової компанії «Скарбниця» про відшкодування шкоди відмовлено.

Ухвала мотивована тим, що сам факт наявності воєнного стану та лист Торгово-промислової палати України від 28 лютого 2022 року за №2024/02.0-7.1 не можуть бути підставою для відстрочення виконання рішення, оскільки заходи та обмеження, які діють внаслідок запровадження воєнного стану, розповсюджуються не лише на позивачів у даній справі, як осіб, з яких стягнуто кошти за судовим рішенням, а і на відповідача, права якого порушені та підлягають відновленню. Заявником не наведено, у чому полягає пріорітетне, у порівнянні зі стягувачем, становище у зв`язку із запровадженням воєнного стану. Суд вважає, що заявником не доведено належними та допустимими доказами обставин, які мають характер особливих або виняткових та які б давали підстави для відстрочки виконання судового рішення.

Ухвалу суду в апеляційному порядку оскаржили ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , подавши в лютому 2023 року апеляційну скаргу, яка підписана адвокатом Буляндрою Христиною Володимирівною, в якій просять ухвалу Галицького районного суду м. Львова від 17 січня 2023 року скасувати, відстрочити виконання ухвали Галицького районного суду м. Львова від 07 червня 2022 року та додаткової постанови Львівського апеляційного суду від 14 грудня 2022 року у цивільній справі № 461/790/20 на 1 (один) рік.

Апеляційна скарга мотивована тим, що позивачами не заперечується обов`язок щодо повернення коштів, отриманих ними на підставі рішення суду в подальшому скасованого в апеляційному порядку, однак вони не в змозі зробити цього одразу, оскільки ці кошти уже витрачені, а сьогоднішніх доходів позивачів недостатньо навіть для забезпечення власних потреб. Значне переміщення мешканців з територій, на яких ведуться активні бойові дії, на територію Львівщини, значно ускладнило для позивачів можливість працевлаштуватись, зокрема для ОСОБА_1 , як особи пенсійного віку із хронічним захворюванням хребта, розмір пенсії якої становить близько 4 100,00 грн на місяць. А ОСОБА_3 будучи працівником Міжнародного аеропорту «Львів» імені Д.Галицького, який після початку війни припинив свою діяльність перебуває у відпустці без збереження заробітної плати . Вважають, що за таких обставин введення в країні воєнного стану є тією підставою, яка дозволяє відстрочи нити виконання судових рішень, за якими апелянти є боржниками.

В березні 2023 року від приватного акціонерного товариства «Акціонерна страхова компанія «Скарбниця» надійшов відзив на апеляційну скаргу, підписаний адвокатом Горбаєнко Анною Сергіївною, в якому міститься прохання у задоволенні апеляційної скарги відмовити.

Відзив на апеляційну скаргу мотивований законність та обґрунтованістю оскаржуваної ухвали.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

До такого висновку колегія суддів дійшла, виходячи з такого.

Відповідно до частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення), це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно з частиною першою статті 33 цього Закону за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Законом можуть встановлюватися особливості щодо надання відстрочки або розстрочки виконання рішення (частина четверта статті 33 Закону).

Відповідно до частини першої статті 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Частинами третьою та четвертою цієї статті Кодексу визначено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови (частина п`ята статті 435 ЦПК України).

Відстрочення виконання рішення - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду в цілому. Надання відстрочки судом полягає у визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку відстрочки рішення має бути виконано повністю.

Системний аналіз зазначених норм законодавства свідчить, що закон не передбачає конкретного переліку обставин, які є підставою для розстрочення виконання рішення суду, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи.

Підставою для застосування статей 435 ЦПК України і 33 Закону України «Про виконавче провадження» є виняткові обставини, які перешкоджають належному виконанню рішення суду, ускладнюють його виконання або роблять неможливим.

При розгляді заяв щодо відстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому. Наявність підстав для відтермінування має бути доведена боржником. Строки відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку для повного виконання рішення суду. Надання такого не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника, натомість повинне базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників.

Оцінюючи доводи заяв про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, суди повинні враховувати, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. До уваги повинні братися не лише реальний майновий стан боржника, але й його наміри, що свідчать про бажання виконати рішення.

Отже, відстрочення виконання рішення суду є таким законодавчо врегульованим механізмом відтермінування поновлення порушеного права стягувача, який ґрунтується на об`єктивних, виняткових обставинах, застосування яких не призводить до шкоди сутності права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

При цьому, матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду і підлягає оцінці у сукупності з іншими фактичними обставинами (див. постанову Верховного Суду від 27 лютого 2019 року у справі № 796/43/2018 (провадження № 61-40258ав18)).

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який триває і на даний час.

З листа Торгово-промислової палати України № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022 вбачається, що Торгово-промислова палата України (далі по тексту - ТПП України) на підставі ст.ст. 14, 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" від 02.12.1997 № 671/97-ВР, Статуту ТПП України, цим засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».

Верховний Суд у постанові від 19 серпня 2022 року у справі №908/2287/17 зазначив, що сертифікат торгово-промислової палати, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, не може вважатися беззаперечним доказом про їх існування, а повинен критично оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами (подібні правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 14 лютого 2018 року у справі № 926/2343/16, від 16 липня 2019 року у справі № 917/1053/18 та від 25 листопада 2021 року у справі № 905/55/21). Адже визнання сертифіката торгово-промислової палати беззаперечним та достатнім доказом про існування форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) без надання судом оцінки іншим доказам суперечить принципу змагальності сторін судового процесу

Особливості примусового виконання рішень у період воєнного стану визначено пунктом 10.2 розділу ХІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, відповідно до якого тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України встановлено ряд особливостей, однак такі не передбачають можливості надання відстрочки чи розстрочки виконання судових рішень у зв`язку із введенням в країні воєнного стану.

Тобто, сам факт введення воєнного стану не може вважатись належною правовою підставою для не виконання зобов`язань. Обставини, які виникли у зв`язку з війною мають безпосередньо впливати на можливість контрагента виконати свій обов`язок, отже сторона, яка посилається на вказану обставину повинна довести зв`язок між неможливістю виконання рішення та військовими діями.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З огляду на встановлені обставини, обґрунтованим є висновок суду першої інстанції про відмову в задоволенні заяви про відстрочку виконання судових рішень, оскільки заявниками не наведено доводів та не надано конкретних доказів наявності в сім`ї заявників виняткових обставин, які б дозволили суду задовольнити подану ними заяву.

При цьому колегія суддів враховує, що обов`язок по поверненню отриманих заявниками коштів на виконання рішення суду першої інстанції, яке скасовано судом апеляційної інстанції виник у них в червні 2021 року, із заявою про поворот виконання рішення суду відповідач звернувся в серпні 2021 року, проте після цього позивачами не вчинено жодних дій на виконання свого обв`язку по поверненню цих коштів, навпаки, як убачається зі змісту апеляційної скарги, такі кошти ними були витрачені, а судові рішення оскаржувались в касаційному та в апеляційному порядку, що не свідчить про їх намір добровільного їх виконання.

Колегія суддів звертає увагу, що вказані події мали місце задовго до введення в Україні воєнного стану.

В контексті зазначеного, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Суд апеляційної інстанції враховує положення практики Європейського Суду з прав людини про те, що право на обґрунтоване рішення не вимагає детальної відповіді судового рішення на всі доводи висловлені сторонами. Крім того, воно дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (справ «Гірвісаарі проти Фінляндії», п.32.).

Пункт 1 статті 6 Конвенції не вимагає більш детальної аргументації від апеляційного суду, якщо він лише застосовує положення для відхилення апеляції відповідно до норм закону, як такої, що не має шансів на успіх, без подальших пояснень (Burgandothers v. France (Бюрг та інші проти Франції), (dec.); Gorou v. Greece (no.2) (Гору проти Греції №2) [ВП], § 41.

Пунктом 1 частини першої статті 374 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції дотримавшись норм матеріального та процесуального права, повно і всебічно з`ясувавши всі дійсні обставини спору сторін, вирішив дану справу згідно із законом і підстави для скасування ухваленого у справі судового рішення та задоволення поданої апеляційної скарги, виходячи з меж її доводів, відсутні. Враховуючи викладене, оскаржуване рішення слід залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Відповідно до статті 382 ЦПК України в резолютивній частині постанови суду апеляційної інстанції зазначаються, зокрема, новий розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення; розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки, колегія суддів прийшла до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, відповідно до приписів статті 141 ЦПК України підстав вирішення питання нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, відсутні.

Керуючись статтями 259, 268, 367, 368, 374, 375, 382 384 ЦПК України, Львівський апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка підписана адвокатом Буляндрою Христиною Володимирівною залишити без задоволення.

Ухвалу Галицького районного суду м. Львова від 17 січня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 27 березня 2023 року.

Головуючий С.М. Копняк

Судді: С.М. Бойко

А.В. Ніткевич