Провадження №: 2-во/755/62/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" березня 2023 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді САВЛУК Т.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника позивача - адвоката Кузьменко І.Г. про виправлення описки в судовому рішення, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

10 лютого 2023 року Дніпровським районним судом міста Києва ухвалене рішення про задоволення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянином України, та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянкою України, зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управляння юстиції у м. Києві 12 серпня 2011 року (актовий запис №944) - розірвано.

09 березня 2023 року (вх.№11325) представник позивача - адвокат Кузьменко І.Г. подала до суду заяву про виправлення описки, посилаючись на те, що у вступній та резолютивній частині рішення судом допущено описку та помилково вказано «Заочне рішення Іменем України» замість правильного «Рішення Іменем України», оскільки справа розглядалась за правилами спрощеного провадження з викликом сторін, ухвала про заочний розгляд справи судом не постановлялась, згода представника позивача на заочний розгляд справи не надавався.

За змістом положень ч.13 ст.7 Цивільного процесуального кодексу України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали цивільної справи, надавши належну оцінку наведеним представником позивача підставам для вирішення питання щодо виправлення описки в судовому рішенні, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 269 Цивільного процесуального кодексу України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановлюється ухвала.

Отже правила вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (постанові або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Верховний Суд, в постанові від 14 січня 2019 року по справі № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. Верховний Суд зауважив, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. (ч.2 статті 19 Цивільного процесуального кодексу України)

Виходячи з положень ч. 1 ст. 258 Цивільного процесуального кодексу України, судовими рішеннями є: ухвали, рішення, постанови, судові накази.

Розгляд справи по суті судом першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду. (ч.3 ст. 258 Цивільного процесуального кодексу України)

За формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд. ( стаття 282 Цивільного процесуального кодексу України)

Як убачається з матеріалів цивільної справи, 10 лютого 2023 року Дніпровським районним судом міста Києва, в межах розгляду цивільної справи №755/11836/22, ухвалене заочне рішення про задоволення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до резолютивної частини повного тексту судового рішення судом роз`яснено порядок та строки його оскарження дослівно:

«Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Заочне рішення може бути переглянуте Дніпровським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення (ст. 284 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду».

Відповідно до положень ч.8 ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України, після проголошення рішення суд, який його ухвалив, не може сам скасувати або змінити це рішення, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Порядок скасування та оскарження заочного рішення визначений статтею 288 Цивільного процесуального кодексу України.

При цьому, частиною другою статі 288 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Зважаючи на викладене, надавши належну оцінку підставам для виправлення описки в судовому рішення, які наведено представником позивача, суд приходить до висновку, що заява представника позивача - адвоката Кузьменко І.Г. про виправлення описки в судовому рішення не підлягає задоволенню, оскільки надання оцінки доводам наведеним судом у мотивувальній частині щодо підстав ухвалення заочного рішення та дотримання норм матеріального та процесуального права при ухваленні судового рішення, можливе шляхом оскарження учасником цивільного процесу судового рішення в порядку апеляційного та касаційного оскарження, та не може розцінюватись як описка в розумінні положень статі 269 ЦПК України.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 259-261, 269, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні заяви представника позивача - адвоката Кузьменко І.Г. про виправлення описки в судовому рішення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua

С у д д я: