УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" березня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі: судді Губської Я.В., при секретарі Мордухович К.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Харківського регіонального центру з гідрометеорології (м. Харків, вул. Чернишевська, 48) про стягнення заборгованості по заробітній платі,

В С Т А Н О В И В :

16.09.2020 до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява представника позивача ОСОБА_1 адвоката Шумейка Я.В. до відповідача Харківського РЦГМ, в якій представник позивача просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість по заробітній платі за період з 27.09.2007 по 31.10.2016 за суміщенням посад капітана т/х КС-100А «Шторм» та гідрометеоспостерігача у розмірі 15931, 44 грн.; заборгованість по заробітній платі за період з 01.12.2009 по 31.10.2018 за суміщення посад капітана т/х КС-100А «Шторм» та гідролога у розмірі 22692, 00 грн.; заборгованість по заробітній платі за період з 01.04.2017 по 31.08.2017 у вигляді надбавки за складність, напруженість у роботі в розмірі 6687, 18 грн., моральну шкоду у розмірі 50000 грн.

В уточненій позовній заяві(а.с.197-198 т.с.3) позивач уточнив вимоги та просить суд: стягнути з Харківського регіонального центру з гідрометеорології на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заборгованість зі сплати заробітної плати за період з 27.09.2007 року по 31.12.2013 року включно та протягом 2015 року за суміщення посад капітана т/х КС-100А «Шторм» та гідрометеоспостерігача у розмірі і 30512,44 грн.; стягнути з Харківського регіонального центру з гідрометеорології на користь ОСОБА_1 , заборгованість зі сплати заробітної плати за період з 01.09.2009 року по 01.04.2019 року за суміщення посад капітана т/х КС-100А Шторм» та гідролога у розмірі 87 943,50 грн.;стягнути з Харківського регіонального центру з гідрометеорології на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заборгованість зі сплати заробітної плати за період з 01.04,2017 по 31.08.2017 року у вигляді надбавки за складність, напруженість у роботі в розмірі - 6 687, 18 грн.;стягнути з Харківського регіонального центру з гідрометеорології на користь ОСОБА_1 , суму моральної шкоди у розмірі - 50 000 грн.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 вказує, що з 02.07.2007 року, на підставі наказу №95/к Харківського обласного центру з гідрометеорології (зараз - Харківський регіональний центр з гідрометеорології) (далі - Відповідач), Позивача було прийнято на посаду гідрометеоспостерігача озерної гідрометеорологічної станції Печеніги. На підставі наказу Відповідача №136/к від 27.09.2007 року та заяви Позивача, його було переведено з посади гідрометеоспостерігача озерної гідрометеорологічної станції Печеніги на посаду капітана т/х КС 100 А «Шторм». 27.08.2019 року, наказом Відповідача №42 було попереджено про виведення із штатного розпису з 01.11.2019 року посади капітана т/х КС-100 А «Шторм», яку займав Позивач (додаток № 4). 31.10.2019 року Позивача було звільнено із займаної посади капітана т/х КС-100 А «Шторм» озерної гідрометеорологічної станції Печеніги наказом Відповідача №182/к у зв`язку із скороченням штату працівників відповідно до п.1 ст.40 КЗПП. Позивач вважає, що Відповідачем було порушено вимоги законодавства про працю та оплату праці, внаслідок чого виникла заборгованість зі сплати заробітної плати, яку він просив стягнути в судовому порядку.

13.03.2023 до суду через систему «Електронний суд» надійшла заява представника відповідача Харківського регіонального центру з гідрометеорології , в якій він просив закрити провадження у справі у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Посилався на те, що посада капітана т/х КС-100А «Шторм» Озерної станції Печеніги Харківського регіонального центру з гідрометеорології за Національним класифікатором України ДК 003:2010 Класифікатор професій, затвердженим Наказом Держспоживстандарту України від 28.07.2010 №27 відноситься до групи Керівники виробничих підрозділів на транспорті, в складському господарстві на зв`язку. Враховуючи викладене, справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, адже стосується проходження публічної служби в органах державної влади та державних організаціях, якою являється Харківський регіональний центр з гідрометеорології.

Від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Шумейка Я.В. надійшло клопотання, в якому він просив суд відмовити в задоволенні клопотання. Посилався на те, що до предмету спору не входить питання стягнення заборгованості за посадою капітана, а отже не має підтав для віднесення вказаного спору до адміністративної юрисдикції.

Згідно ухвали судді Київського районного суду м. Харкова Божко В.В. від 20.06.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в порядку ЦПК України, призначено судове засідання.

22.09.2021 на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями з підстав звільнення судді ОСОБА_2 у відставку, зазначена цивільна справа надійшла в провадження судді Губської Я.В.

В судове засідання учасники судового розгляду не з`явились, повідомлені належним чином про час та місце судового розгляду.

Статтею 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судоустрій будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Судова юрисдикція - це інститут права, покликаний розмежувати компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства: цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

Відповідно до положень статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають, із цивільних, трудових, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір (пункт 1 частини першої статті 4 КАС України).

Публічно-правовий спір - це, зокрема, спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій (пункт 2 частини першої статті 4 КАС України).

Суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Отже, до справ адміністративної юрисдикції процесуальний закон відніс публічно-правові спори, ознакою яких є не лише особливий суб`єктний склад, але і їх виникнення з приводу виконання чи невиконання суб`єктом владних повноважень владних управлінських функцій, крім спорів, для яких закон установив інший порядок судового вирішення. Ці функції суб`єкт повинен виконувати саме у тих правовідносинах, в яких виник спір.

Стосовно терміну «владні управлінські функції», то зміст поняття «владні» полягає в наявності у суб`єкта повноважень застосовувати надану йому владу, за допомогою якої впливати на розвиток правовідносин, а «управлінські функції» - це основні напрямки діяльності органу влади, його посадової чи службової особи або іншого уповноваженого суб`єкта, спрямовані на управління діяльністю підлеглого суб`єкта. З огляду на вказане до юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома чи більше суб`єктами стосовно їх прав та обов`язків у правовідносинах, в яких хоча б один суб`єкт законодавчо вповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб`єкта (суб`єктів), а останній (останні) відповідно зобов`язаний (зобов`язані) виконувати вимоги та приписи такого суб`єкта владних повноважень (аналогічні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі № 914/2006/17 (пункт 5.7), від 04 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16 (пункти 28-30), від 18 вересня 2018 року у справі № 823/218/17 (пункти 24-25), від 12 березня 2019 року у справі № 911/3594/17 (пункти 4.8-4.10), від 02 квітня 2019 року у справі № 137/1842/16-а, від 18 грудня 2019 року у справі № 826/2323/17 (пункти 18-19), від 18 грудня 2019 року у справі № 263/6022/16-ц (пункти 21-23),від 19 лютого 2020 року у справі № 520/5442/18 (пункти 18-20), від 26 лютого 2020 року у справі № 1240/1981/18 (пункти 16-17), від 01 квітня 2020 року у справі № 520/13067/17 (пункти 19-21), від 15 вересня 2020 року у справі № 469/1044/17 (пункт 21), від 29 вересня 2020 року у справах № 368/561/19 (пункт 22) і № 712/5476/19 (пункт 19), від 08 жовтня 2020 року у справі № 9901/393/19 (пункт 25), від 13 жовтня 2020 року у справі № 640/22013/18 (пункт 19), від 23 листопада 2021 року у справі № 175/1571/15 (пункт 72)).

Як вбачається зі змісту позовної заяви та з матеріалів справи, з 02.07.2007 року, на підставі наказу №95/к Харківського обласного центру з гідрометеорології (зараз - Харківський регіональний центр з гідрометеорології) (далі - Відповідач), Позивача було прийнято на посаду гідрометеоспостерігача озерної гідрометеорологічної станції Печеніги. На підставі наказу Відповідача №136/к від 27.09.2007 року та заяви Позивача, його було переведено з посади гідрометеоспостерігача озерної гідрометеорологічної станції Печеніги на посаду капітана т/х КС 100 А «Шторм». 31.10.2019 року Позивача було звільнено із займаної посади капітана т/х КС-100 А «Шторм» озерної гідрометеорологічної станції Печеніги наказом Відповідача №182/к у зв`язку із скороченням штату працівників відповідно до п.1 ст.40 КЗПП.

Позивач просить стягнути заборгованість по заробітній платі під час виконання ним обов`язків за суміщенням з 27.09.2007 року по 31.12.2013 року включно та протягом 2015 року за суміщення посад капітана т/х КС-100А «Шторм» та гідрометеоспостерігача у розмірі 30512,44 грн.; заборгованість зі сплати заробітної плати за період з 01.09.2009 року по 01.04.2019 року за суміщення посад капітана т/х КС-100А Шторм» та гідролога у розмірі 87 943,50 грн.; заборгованість зі сплати заробітної плати за період з 01.04,2017 по 31.08.2017 року у вигляді надбавки за складність, напруженість у роботі в розмірі - 6 687, 18 грн.;стягнути з Харківського регіонального центру з гідрометеорології на користь ОСОБА_1 . Моральну шкоду позивач просить стягнути за те, що відповідач протягом тривалого часу не виплачував йому заробітну плату за суміщення посад, що, безпосередньо, на його думку, призвело до втрати нормальних життєвих зв`язків та вимагає від Позивача вчиняти додаткових зусиль для організації свого життя.

У справі, що розглядається, спір про відшкодування моральної шкоди та стягнення заробітної плати виник після звільнення публічного службовця у цьому випадку - капітана т/х КС 100 А «Шторм» Озерної станції Печеніги Харківського регіонального центру з гідрометеорології ОСОБА_1 , зокрема заявлена вимога про відшкодування моральної шкоди, заподіяної внаслідок протиправної бездіяльності відповідача щодо не нарахування та невиплати заробітної плати, та вимоги про стягнення заробітної плати під час виконання обов`язків, які відносяться до публічної служби, право на отримання яких пов`язане з проходженням позивачем публічної служби, а тому такий спір має розглядатися за правилами адміністративного судочинства.

Подібні за змістом правові висновки, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 14 листопада 2018 року у справі № 757/70264/17 (провадження № 14-360цс18) та від 12 січня 2021 року у справі № 757/44631/19 (провадження № 14-171цс20), постанові Верховного Суду від 05 липня 2021 року у справі № 757/35055/19-ц (провадження № 61-8422св21).

Спір про відшкодування матеріальної чи моральної шкоди, пов`язаний з невиплатою грошового забезпечення (заробітної плати), пов`язаний з проходженням та звільненням з публічної служби, тому повинен розглядатися за правилами адміністративного судочинства.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України передбачено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись статтями 255,256, 260 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Харківського регіонального центру з гідрометеорології (м. Харків, вул. Чернишевська, 48) про стягнення заборгованості по заробітній платі - закрити.

Повідомити ОСОБА_1 , що розгляд справи за його позовом віднесено до юрисдикції адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції Харківського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя :