01.05.2023 Справа № 363/4198/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

1 травня 2023 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Дудник А.В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача адвоката Онученка Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Вишгороді за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок ДТП,

ВСТАНОВИВ:

Рух справи. Процесуальні дії у справі.

5 грудня 2022 року до Вишгородського районного суду Київської області, через систему «Електронний суд», надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 5 грудня 2022 року, головуючим у справі визначено суддю Лукач О.П.

Перевіривши на відповідність вимогам статей 175, 177 ЦПК України позовну заяву ОСОБА_3 , ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 8 грудня

2022 року її було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

12 грудня 2022 року до суду через систему «Електронний суд» (10.12.2022) від ОСОБА_3 , який діє в інтересах позивача ОСОБА_2 , надійшла заява про усунення недоліків з долученою до неї позовною заявою у новій редакції.

У порядку, встановленому статтями 43, 177 ЦПК України, 10 грудня 2022 року представником позивача надіслано відповідачу у справі копію позовної заяви з додатками.

Після виконання судом вимог частини шостої статті 187 ЦПК України, ухвалою суду від 11 січня 2023 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок ДТП, прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників провадження у судове засідання на

15 березня 2023 року о 10:00.

13 березня 2023 року до суду, через «Електронний суд», від представника

відповідача адвоката Онученка Д.С., надійшов відзив на позовну заяву, який одночасно містить клопотання про поновлення строку на його подання, а також додано окремо клопотання про це.

14 квітня 2023 року до суду, через «Електронний суд», від представника відповідача надійшло клопотання про закриття підготовчого провадження за відсутності позивача.

Судове засідання, призначене на 15 березня 2023 року не відбулося, у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги на території Вишгородського району та Київської області, а також з урахуванням розпорядження Голови Вишгородського районного суду Київської області Котлярової І.Ю. №1 від 15 серпня 2022 року.

Наступну дату судового засідання у справі визначено 24 квітня 2023 року о 14:00 про що повідомлено учасників провадження.

20 квітня 2023 року до суду, через «Електронний суд», від представника відповідача надійшло клопотання про доручення доказів з додатками.

24 квітня 2023 року до суду, через систему «Електронний суд» від представника позивача надійшло клопотання про оперативний розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження.

У судове засідання, призначене на 24 квітня 2023 року, з`явилися представник позивача, відповідач та його представник.

Розглянувши клопотання представника відповідача про поновлення строку для подання відзиву на позовну заяву, ухвалою суду від 24 квітня 2023 року клопотання задоволено частково та продовжено адвокату Онученку Дмитру Сергійовичу, як представнику відповідача у справі, строк на подання відзиву на позовною заявою заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок ДТП, до 13 березня 2023 року, з мотивів та підстав, зазначених у вказаному судовому рішенні.

Також, у судовому засіданні за клопотання представника відповідача від 20 квітня 2023 року, долучено до матеріалів справи надані ним докази, з урахуванням того, що до відзиву було долучено адвокатський запит від 9 березня 2023 року про витребування вказаних доказів самостійно.

Не погоджуючись з процесуальними діями головуючого у справі, у судовому засіданні представником позивача заявлено відвід судді, з проханням відкласти розгляд справи для подання ним вмотивованої заяви.

З урахуванням зазначеного, у судовому засіданні було оголошено перерву до

1 травня 2023 року до 11:00.

25 квітня 2023 року, через систему «Електронний суд», до суду від представника позивача адвоката Савчак Я.О. надійшла заява про відвід судді Лукач О.П. з підстав, передбачених пунктом 5 частини першої статті 36 ЦПК України.

Вказану заяву передано головуючому судді у справі для розгляду.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області (суддя Лукач О.П.) від 25 квітня 2023 року заяву представника позивача ОСОБА_2 адвоката Савчака Ярослава Олеговича про відвід судді Лукач О.П. у цивільній справі №363/4198/22 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок ДТП визнано необґрунтованою. Заяву про відвід, в порядку частини першої статті 33, частини третьої статті 40 ЦПК України, передано до канцелярії Вишгородського районного суду Київської області для подальшого авторозподілу.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області (суддя Баличева М.Б.) від 26 квітня 2023 року відмовлено у задоволенні заяви про відвід судді Лукач О.П.

25 квітня 2023 року до суду, засобами поштового зв`язку, надійшло клопотання представника відповідача про долучення доказів, аналогічне тому, що було надіслано до суду 20 квітня 2023 року через систему «Електронний суд».

28 квітня 2023 року до суду, через систему «Електронний суд», від представника відповідача надійшло клопотання про долучення доказів.

У судове засідання, призначене на 1 травня 2023 року, з`явилися відповідач та його представник. Представник позивача, будучи належним чином повідомлений про день час та місце розгляду справи, до суду не з`явився, поважності причин неявки не повідомив, з клопотанням про відкладення розгляду справи не звертався.

Вирішуючи питання про можливість розгляду справи у відсутності представника позивача, відсутність заперечень у присутніх у судовому засіданні учасників, суд врахував відсутність доказів поважності причин неявки представника позивача до суду, положення статті 223 ЦПК України, а також клопотання представника позивача про оперативний розгляд справи від 24 квітня 2023 року.

У судовому засіданні відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про долучення доказів, а саме розписки ОСОБА_2 , враховуючи її зміст, положення частини третьої статті 4 ЦПК України, а також предмет спору у справі.

Заслухавши пояснення відповідача та його представника, дослідивши у судовому засіданні письмові докази у справі, за відсутності в учасників процесу додаткових пояснень після досліджених доказів та заяв (клопотань), без проведення судових дебатів у порядку, встановленому частиною восьмою статті 279 ЦПК України, суд видалився до нарадчої кімнати, з якої повернувшись, проголосив вступну та резолютивну частину рішення.

Обґрунтування позову.

У позовній заяві зазначено, що постановою Вишгородського районного суду Київської області від 04 жовтня 2022 року у справа № 363/2454/22, ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП. Судом встановлено, що 16 липня 2022 року о 15:10 в с. С.Петрівці по вул. Князя Святослава, водій ОСОБА_1 , керуючи автомобілем КІА CARENS, д/н НОМЕР_1 , перед поворотом ліворуч не врахував дорожньої обстановки та скоїв зіткнення з автомобілем HYUNDAI SONATA,

д/н НОМЕР_2 , що рухався назустріч, внаслідок чого транспортні засоби отримали механічні пошкодження. Вказаними діями водій порушив пункт 10.4 ПДР України та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 124 КУпАП.

Транспортний засіб HYUNDAI SONATA, д/н НОМЕР_2 , відповідно до Свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу належить ОСОБА_2 .

Цивільно-правова відповідальність водія автомобіля КІА CARENS, д/н НОМЕР_1 , була застрахована згідно з Полісом № АР2672095, Страхова компанія ПрАТ «СК «Євроінс Україна». На дату ДТП 16 липня 2022 року поліс був чинний. Згідно із Полісом №АР2672095 страхова сума (ліміт відповідальності Страхової компанії) за шкоду, заподіяну майну становить 130000 грн.

Позивачем було подано до ПрАТ «СК «Євроінс Україна» всі необхідні документи для виплати страхового відшкодування та отримано страхове відшкодування у розмірі 130000,00 грн.

Позивач звернувся до ФОП ОСОБА_4 , суб`єкт оціночної діяльності: 214/2022, від 27.05.2022 р., з заявою про визначення розміру матеріального збитку, завданого власникові автомобіля HYUNDAI SONATA, д/н НОМЕР_2 , в результаті його пошкодження при ДТП від 16 липня 2022 року.

Згідно із Звітом про оцінку вартості матеріального збитку № 84/10.07.22 від 28 липня 2022 року: ринкова вартість КТЗ до пошкодження 250 066,69; вартість відновлювального ремонту 406775,40; ринкова вартість КТЗ після пошкодження 51407,07; вартість матеріального збитку, завданого власникові автомобіля HYUNDAI SONATA, д/н НОМЕР_2 , в результаті його пошкодження при ДТП від 16 липня 2022 року 250066,69.

Представник позивача, посилаючись на положення статей 1166, 1188, 1192, 1194 ЦК України, постанову Великої Палати Верховного Суду від 4 липня 2018 року у справі №755/18006/15, звернулося до суду з позовом та просить стягнути з ОСОБА_1 68659,62 грн різницю між фактичним розміром заподіяної шкоди, який сплатила страхова компанія, ринковою вартістю КТЗ після пошкодження (придатні залишки) (250066,69 130000 51407,07 = 68659,62), а також витрати на проведення Звіту про оцінку вартості матеріального збитку № 84/10.07.22 від 28 липня 2022 року в розмірі 3750,00 грн. Загальна сума 72409,62 гривні.

Крім цього, представник позивача, посилаючись на положення статей133, 141 ЦПК України, просить стягнути з відповідача 992 грн судового збору та 8000 грн витрати на професійну правничу допомогу.

Щодо правової позиції сторін під час розгляду справи.

Відповідно до статті 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Під час розгляду справи, відповідач та його представник просили відмовити у задоволені позову, посилаючи на позицію викладену у відзиву на позовну заяву.

Так, у відзиві на позовну заяву зазначено про невідповідність дійсності заявленої суми у розмірі 68659,62 грн різниці між фактичним розміром заподіяної шкоди, який сплатила страхова компанія, ринковій вартістю КТЗ після пошкодження, з посиланням на результати Звіту про оцінку вартості матеріального збитку № 84/10.07.2022 від 28 липня 2022 року ФОП ОСОБА_4 , який здійснювався за заявою позивача та без урахування положень пункту 34.3 статті 34 Закону України «Про ОСЦПВВНТЗ» та в порушення пункту 5.2 Наказу від 24 листопада 2003 року № 142/5/2092 «Про затвердження Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів», оскільки відповідач не запрошувався позивачем на огляд автомобіля оцінювачем. За інформацією від ПрАТ

«СК «Євроінс Україна» було направлено експерта для визначення майнової шкоди завданої внаслідок ДТП 16 липня 2022 року автомобілю марки HYUNDAI SONATA, д/н НОМЕР_2 . Також, експертом було складено Звіт про оцінку завдання майнової шкоди, відповідно до якого ПрАТ «СК «Євроінс Україна» було сплачено страхове відшкодування позивачу у розмірі 130 000, 00 грн. Представник відповідача також зазначає, що на Акті огляду транспортного засобу № 8410 та Договору 84/10.07.2022 про проведення незалежної експертної оцінки транспортного засобу від 26.07.2022, які додаються до Позовної заяви відсутній підпис власника транспортного засобу - ОСОБА_2 вважаючи позовні вимоги недоведеними та необґрунтованими, просить суд відмовити у задоволенні позову ОСОБА_2 .

Фактичні обставини, встановлені судом.

Заслухавши пояснення відповідача та його представника, дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши докази на підтвердження таких обставин у їх сукупності, з урахуванням положень пункту 5 частини 4 Закону України «Про доступ до судових рішень», статті 82 ЦПК України, судом встановлено, що 16 липня 2022 року в с. С.Петрівці по вул. Князя Святослава трапилась дорожньо-транспортна пригода за участю автомобілів KIA CARENS, державний номерний знак НОМЕР_1 , та HYUNDAI SONATA, державний номерний знак НОМЕР_2 .

Власником транспортного засобу марки HYUNDAI SONATA, державний номерний знак НОМЕР_2 , є ОСОБА_2 (том 1 а.с. 20-21).

Власником транспортного засобу марки KIA CARENS, державний номерний знак НОМЕР_1 , є ОСОБА_1 (том 1 а.с. 20-21)

Цивільно-правова відповідальність водія автомобіля KIA CARENS, державний номерний знак НОМЕР_1 була застрахована у ПрАТ «СК «Євроінс Україна» (том 1 а.с. 27).

Постановою Вишгородського районного суду Київської області від 4 жовтня 2022 у справі №363/2454/22, ОСОБА_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень. Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20 копійок на користь держави (том 1 а.с. 24-26, том 2 а.с. 89-90).

Як зазначено у вказаній постанові суду, 16 липня 2022 року о 15:10 в с. С.Петрівці по вул. Князя Святослава, водій ОСОБА_1 , керуючи автомобілем KIA CARENS, д/н НОМЕР_3 , перед поворотом ліворуч не врахував дорожньої обстановки та скоїв зіткнення з автомобілем HYUNDAI SONATA, д/н НОМЕР_2 , що рухався назустріч, внаслідок чого транспортні засоби отримали механічні пошкодження. Вказаними діями водій ОСОБА_1 порушив пункт 10.4 ПДР України та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 124 КУпАП.

Відповідно до Звіту від 28 липня 2022 року №84/10.07.22 про оцінку вартості матеріального збитку завданого власнику колісного транспортного засобу HYUNDAI SONATA, д/н НОМЕР_2 , ОСОБА_2 , складеного ФОП « ОСОБА_4 » на замовлення ОСОБА_2 , ринкова вартість КТЗ до пошкодження 250 066,69 грн (значення коефіцієнту фізичного зносу 0,6329); вартість відновлювального ремонту КТЗ

406775,40 грн; ринкова вартість КТЗ після пошкодження 51407,07 грн; вартість матеріального збитку 250066,69 грн (том 1 а.с. 43-58).

Характер пошкоджень (опис пошкоджень транспортного засобу згідно з доданою калькуляцією AUDATEX) транспортного засобу HYUNDAI SONATA, д/н НОМЕР_2 , зазначений у Акті огляду транспортного засобу №8410, складеному ОСОБА_4

(том 1 а.с. 59-61), а також у Акті №35461 огляду транспортного засобу (дефектна відомість) від 26 липня 2022 року (том 1 а.с. 83-84).

Водночас згідно наданого стороною відповідача Звіту №18532 від 4 серпня 2022 року про оцінку вартості (розмір) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу HYUNDAI SONATA, реєстраційний номер НОМЕР_2 , складеного ТОВ «СЗУ Україна» на замовлення ПрАТ «СК «Євроінс Україна»: ринкова вартість 268599,72 грн; вартість відновлювального ремонту 437867,34 грн (включаючи ПДВ на запасні частини та матеріали фарбування), значення коефіцієнта фізичного зносу 05071; вартість матеріального збитку 268599,72 грн. Висновок, отриманий в результаті оцінки вартість (розмір) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу HYUNDAI SONATA, реєстраційний номер НОМЕР_2 , внаслідок його пошкодження, за станом на дату оцінки, становить 268599,72 грн (том 1 а.с. 204-228, том 2 а.с. 33-57).

Як зазначено у вказаному Звіті дата оцінки 16 липня 2022 року, тобто в день, коли сталася дорожньо-транспортна пригода.

Згідно висновку вартості придатних залишків №18532/1 від 5 серпня 2022 року, складеного ТОВ «СЗУ Україна» за заявою ПрАТ «СК «Євроінс Україна», вартість ДТЗ у пошкодженому стані HYUNDAI SONATA, реєстраційний номер НОМЕР_2 , складає 138287,25 грн. (том 1 а.с. 229-230, том 2 а.с. 58-59).

Так, за зверненням позивача ОСОБА_2 до ПрАТ «СК «Євроінс Україна», у якому застраховано цивільно-правова відповідальність ОСОБА_1 , щодо виплати страхового відшкодування, згідно платіжного доручення №16624 від 26 жовтня 2022 року ОСОБА_5 отримано страхове відшкодування у розмірі 130000,00 грн (том 1 а.с. 13).

Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права.

Частина перша статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частина перша статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частина перша статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Стаття 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше, як за звернення особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У статті 12 ЦПК України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Стаття 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Частина восьма статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Згідно статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Статтею 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи,які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно вимог статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до частини четвертої, шостої статті 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Преюдиційні факти це факти, встановлені судовими рішеннями, що набрали законної сили і не підлягають доведенню в іншій справі.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу(групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Пункти 1, 2, 3, 4 частини першої статті 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Так, до позовної заяви представником позивача додано копію постанови Вишгородського районного суду Київської області від 4 жовтня 2022 року у справі №363/2454/22 із Єдиного державного реєстру судових рішень із знеособленою особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності.

Відповідно до пункту 5 частини 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» судді мають право на повний доступ до усіх інформаційних ресурсів Реєстру, в тому числі до інформації, визначеної статтею 7 цього Закону.

Законом передбачено, що суд який розглядає справу, може самостійно при здійсненні судочинства використовувати текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру, на який сторона у справі посилається як на доказ для доведення певних обставин.

Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є не лише договори й інші правочини, а й завдання майнової (матеріальної) і моральної шкоди іншій особі та інші юридичні факти.

Предметом позову у цій справі є стягнення з відповідача різниці вартості матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок ДТП, та виплаченою позивачу суми страхового відшкодування.

За загальним правилом, визначеним частиною першою статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Якщо шкода завдана джерелом підвищеної небезпеки (зокрема, діяльністю щодо використання, зберігання та утримання транспортного засобу), така шкода відшкодовується володільцем джерела підвищеної небезпеки - особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом (стаття 1187 ЦК України).

Разом з тим, правила регулювання деліктних зобов`язань допускають можливість відшкодування завданої потерпілому шкоди не безпосередньо особою, яка завдала шкоди, а іншою особою, - якщо законом передбачено такий обов`язок.

Одним з таких винятків є страхування особою цивільно-правової відповідальності.

Згідно зі статтею 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Відповідно до статті 980 ЦК України предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, які не суперечать закону і пов`язані, зокрема, з відшкодуванням шкоди, завданої страхувальником (страхування відповідальності).

Спеціальним законом, який регулює відносини у сфері обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів і спрямований на забезпечення відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоров`ю та майну потерпілих при експлуатації наземних транспортних засобів на території України, є Закон України №1961-IV від 01 липня 2004 року «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» (далі - Закон № 1961-IV).

Об`єктом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності відповідно до статті 5 Закону № 1961-IV є майнові інтереси, що не суперечать законодавству України, пов`язані з відшкодуванням особою, цивільно-правова відповідальність якої застрахована, шкоди, заподіяної життю, здоров`ю, майну потерпілих внаслідок експлуатації забезпеченого транспортного засобу.

Згідно зі статтею 6 Закону № 1961-IV страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров`ю та/або майну потерпілого.

Пунктом 22.1 статті 22 Закону № 1961-IV передбачено, що у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи.

Згідно із пунктами 34.1-34.3 статті 34 Закону № 1961-IV страховик зобов`язаний протягом двох робочих днів з дня отримання повідомлення про настання події, що містить ознаки страхового випадку, розпочати її розслідування, у тому числі здійснити запити щодо отримання відомостей, необхідних для своєчасного здійснення страхового відшкодування. Протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) зобов`язаний направити свого представника (працівника або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків. Якщо представник страховика (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) не з`явився у визначений строк, потерпілий має право самостійно обрати експерта для визначення розміру шкоди. У такому разі страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) зобов`язаний відшкодувати потерпілому витрати на проведення експертизи (дослідження).

Відповідно до пункту 36.1 статті 36 Закону № 1961-IV страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ), керуючись нормами цього Закону, приймає вмотивоване рішення про здійснення страхового відшкодування (регламентної виплати) або про відмову у здійсненні страхового відшкодування (регламентної виплати). Рішення про здійснення страхового відшкодування (регламентної виплати) приймається у зв`язку з визнанням майнових вимог заявника або на підставі рішення суду, у разі якщо спір про здійснення страхового відшкодування (регламентної виплати) розглядався в судовому порядку. Якщо розмір заподіяної шкоди перевищує страхову суму, розмір страхової виплати (регламентної виплати) за таку шкоду обмежується зазначеною страховою сумою.

Згідно з положенням пункту 36.2 статті 36 Закону № 1961-IV страховик (МТСБУ) протягом 15 днів з дня узгодження ним розміру страхового відшкодування з особою, яка має право на отримання відшкодування, за наявності документів, зазначених у статті 35 цього Закону, повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, але не пізніш як через

90 днів з дня отримання заяви про страхове відшкодування зобов`язаний у разі визнання ним вимог заявника обґрунтованими - прийняти рішення про здійснення страхового відшкодування (регламентної виплати) та виплатити його. Якщо відшкодування витрат на проведення відновлювального ремонту пошкодженого майна (транспортного засобу) з урахуванням зносу здійснюється безпосередньо на рахунок потерпілої особи (її представника), сума, що відповідає розміру оціненої шкоди, зменшується на суму визначеного відповідно до законодавства податку на додану вартість. При цьому доплата в розмірі, що не перевищує суми податку, здійснюється за умови отримання страховиком (у випадках, передбачених статтею 41цього Закону, - МТСБУ) документального підтвердження факту оплати проведеного ремонту. Якщо у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують розмір заявленої шкоди, страховик (МТСБУ) не може оцінити її загальний розмір, виплата страхового відшкодування (регламентна виплата) здійснюється у розмірі шкоди, оціненої страховиком (МТСБУ). Страховик має право здійснювати виплати без проведення експертизи (у тому числі шляхом перерахування коштів особам, які надають послуги з ремонту пошкодженого майна), якщо за результатами проведеного ним огляду пошкодженого майна страховик і потерпілий досягли згоди про розмір та спосіб здійснення страхового відшкодування і не наполягають на проведенні оцінки, експертизи пошкодженого майна; у разі невизнання майнових вимог заявника або з підстав, визначених статтями 32 та/або 37 цього Закону, - прийняти вмотивоване рішення про відмову у здійсненні страхового відшкодування (регламентної виплати).

Відповідно до вимог пункту 36.4. статті 36 Закону № 1961-IV, виплата страхового відшкодування (регламентна виплата) здійснюється безпосередньо потерпілому (іншій особі, яка має право на отримання відшкодування).

Згідно зі статтею 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана оплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).

Відшкодування шкоди особою, відповідальність якої застрахована за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, можливе за умови, що згідно із цим договором або Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у страховика не виникло обов`язку з виплати страхового відшкодування (зокрема, у випадках, передбачених ст.37 вказаного Закону), чи розмір завданої шкоди перевищує ліміт відповідальності страховика. У такому випадку обсяг відповідальності страхувальника обмежений різницею між фактичним розміром завданої шкоди і сумою страхового відшкодування.

Отже, зважаючи на вищевикладені обставини, позивач правомірно звернулася до суду із позовом, оскільки у неї виникло право на відшкодування шкоди, а саме різниці між фактичним розміром завданої шкоди і сумою страхового відшкодування.

Водночас, з урахуванням відзиву відповідача та його представника на позовну заяву, які заперечують суму заявлену позивачем до відшкодування, розраховану згідно Звіту, долученого до позову, без зазначення та повідомлення суду про наявність Звіту, складеного на замовлення страховика відповідача, виїзд експертів для проведення оцінки, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_5 з таких підстав.

Так, як встановлено судом, цивільно-правова відповідальність водія (відповідача), якого визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП, та унаслідок дій якого 16 липня 2022 року мала місце дорожньо-транспортна пригода з автомобілем позивача, була застрахована у ПрАТ «СК «Євроінс Україна».

Позивач звернулася до ПрАТ «СК «Євроінс Україна» про виплату страхового відшкодування, надавши необхідні документи, у зв`язку з чим 26 жовтня 2022 року страховик дійшов висновку про здійснення потерпілій особі страхового відшкодування у межах страхової суми 130000 грн. При цьому, судом встановлено, що прийняттю рішенню про виплату страхового відшкодуванню потерпілій особі у ДТП 16 липня 2022 року, передула проведена 16 липня 2022 року ПрАТ «СК «Євроінс Україна» оцінки та за його замовленням складений Звіт №18532 про оцінку вартості (розмір) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу, власником якого є ОСОБА_2 .

Таким чином, суд, враховуючи наявність вказаного Звіту, положення пункту 34.3 статті 34 Закону №1961-IV, вважає, що у позивача, яка отримала страхове відшкодування, були відсутні підстави для звернення до ФОП ОСОБА_4 з заявою про визначення розміру матеріального збитку та на підставі нього заявляти вимоги до відповідача.

Перевіривши доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову з урахуванням даних Звіту №18532 від 4 серпня 2022 року про оцінку вартості (розмір) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу HYUNDAI SONATA, реєстраційний номер НОМЕР_2 , складеного ТОВ «СЗУ Україна» саме на замовлення ПрАТ «СК «Євроінс Україна».

Так, з урахуванням даних цього Звіту та висновку, отриманого в результаті оцінки, згідно яких вартість (розмір) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу HYUNDAI SONATA, реєстраційний номер НОМЕР_2 , внаслідок його пошкодження, за станом на дату оцінки, становить 268599,72 грн, а згідно висновку вартості придатних залишків №18532/1 від 5 серпня 2022 року, складеного ТОВ «СЗУ Україна» за заявою ПрАТ «СК «Євроінс Україна», вартість ДТЗ у пошкодженому стані HYUNDAI SONATA, реєстраційний номер НОМЕР_2 , складає 138287,25 грн, суд вважає, що вартість матеріального збитку, яка підлягає стягненню з відповідача складає 312 гривень 45 копійок (268599,72 130000,00 138287,25).

Належних та допустимих доказів на спростування розрахунку, проведеного ПрАТ «СК «Євроінс Україна», позивач та/або її представник суду не надали. При цьому, суд враховує заперечення відповідача, що огляд транспортного засобу позивача експертом ФОП ОСОБА_4 проведено у його відсутності, а до Звіту, наданого представником позивача, долучено Акт огляду транспортного засобу №810 (дефектна відомість), який не містить дати та місця огляду, не зазначено, хто акт склав та власника ТЗ, при цьому, на останній сторінці, акт посвідчено лише ФОП ОСОБА_4 . Також до звіту позивача додано Акт №35462 огляду колісного транспортного засобу (дефектна відомість) від 26 липня

2022 року, підписаний ОСОБА_6 та іншою особою, без зазначення її прізвища та ініціалів.

Щодо вимог позивача про стягнення з відповідача на її користь, понесені нею витрат на оцінку пошкодження транспортного засобу у розмірі 3750,00 грн та за складання Звіту у ФОП ОСОБА_7 , суд вважає їх безпідставними, з урахуванням положень пункту 34.3 статті 34 Закону № 1961-IV та відсутність необхідності у його замовленні.

Висновок суду.

Враховуючи викладене, на основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, а також виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд прийшов висновку про часткове задоволення позову ОСОБА_2 .

Щодо розподілу судових витрат.

Відповідно до положень статті 265 ЦПК України, суд під час ухвалення судового рішення вирішує питання про судові витрати склад та розмір яких входить до предмета доказування в справі.

Відповідно до положень частини першої, пункту 1 частини третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Представником позивача заявив вимогу про стягнення з відповідача судовий збір у розмірі 992, 40 та витрат на правову допомогу у розмірі 8000 гривень, надавши Договір про надання професійних правничих послуг адвоката №08-10/2022 від 8 жовтня 2022 року; Договір про надання професійних правничих послуг адвоката №08-10/2022 від 8 жовтня 2022 року (стаття 2 «Предмет договору» та стаття 5 «Права адвоката»).

Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

А згідно із пунктами 1, 2 частини другої статті 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно із частинами першою та другою статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Таким чином судові витрати підлягають розподілу у відповідності до частини першої та пункту 3 частини другої статті 141 ЦПК України.

Керуючись статтями 4, 12, 13, 76-89, 141, 223, 258, 259, 263-265, 268, 272, 274-, 278-285, 289, 352, 354 ЦПК України, статтями 1166, 1187, 1191, 1194 ЦК України, Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», суд

УХВАЛИВ:

позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок ДТП задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 майнову шкоду, завдану внаслідок ДТП, у розмірі 312 (триста дванадцять) гривень 45 копійок.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суму сплаченого судового збору у розмірі 4 (чотири) гривні 28 копійок.

Стягнути ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 , витрати на правничу допомогу у розмірі 34 (тридцять чотири) гривні

52 копійки.

У задоволенні решти позову - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 5 травня 2023 року.

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя О.П. Лукач