Ухвала

Іменем України

24 лютого 2023 року

м. Київ

справа № 127/33081/19

провадження № 61-1828ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Яремка В. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Ступак О. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 08 листопада 2022 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 05 січня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Кредитна спілка «Злагода», про визнання незаконним перебування ОСОБА_2 на посаді голови правління Кредитної спілки «Злагода», встановлення факту, що Кредитна спілка «Злагода» з грудня 2015 року не відновлена, встановлення факту відсутності органу правління Кредитної спілки «Злагода» протягом 4 років, стягнення боргу та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст рішень судів, щодо яких порушено питання про їх перегляд за нововиявленими обставинами

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання незаконним перебування відповідача на посаді голови правління Кредитної спілки «Злагода» (далі - КС «Злагода»), встановлення факту, що КС «Злагода» з грудня 2015 року не відновлена, встановлення факту відсутності органу правління КС «Злагода» протягом 4 років, стягнення з відповідача боргу КС «Злагода» перед позивачем та відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 25 травня 2022 року у задоволені позову відмовлено.

Додатковим рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 08 червня 2022 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 2 000,00 грн витрат на правничу допомогу, у стягненні інших витрат відмовлено.

Постановою Вінницького апеляційного суду від 15 серпня 2022 року апеляційні скарги ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 25 травня 2022 року, додаткове рішення від 08 червня 2022 року та ухвалу від 29 червня 2022 року цього ж суду залишено без змін.

Короткий зміст заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами

У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами додаткового рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 08 червня 2022 року, в якій просив скасувати зазначене рішення та ухвалити нове.

На обґрунтування вимог посилався на те, що додатковим рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 08 червня 2022 року стягнуто з нього на користь ОСОБА_2 2 000,00 грн витрат на правничу допомогу, проте відповідно до роз`яснень Національної асоціації адвокатів України (далі - НААУ) від 12 вересня 2022 року № 1074/0/2-22 ордер, який надав адвокат Бабошин А. С., є неналежним документом, не відповідає бланкам ордерів за встановленою формою і реквізитами, що унеможливлює надання ним правничої допомоги і отримання законного гонорару. Ця обставина є істотною для справи, не була йому відома на час розгляду справи, є нововиявленою обставиною для перегляду додаткового рішення.

Короткий зміст судових рішень за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 08 листопада 2022 року в задоволенні заяви відмовлено.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що відомості, які викладені в інформаційному листі НААУ від 12 вересня 2022 року № 1074/0/2-22, не є нововиявленою обставиною, статус адвоката Бабошина А. С., обговорювався учасниками справи, суд допустив його до участі у справі, зазначене питання неодноразово порушувалося ОСОБА_1 під час розгляду цієї цивільної справи та при розгляді інших справ.

Постановою Вінницького апеляційного суду від 05 січня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 08 листопада 2022 року - без змін.

Апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги

У лютому 2023 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 08 листопада 2022 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 05 січня 2023 року, у якій заявник, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати.

На обґрунтування касаційної скарги посилається на те, що суди попередніх інстанцій не з`ясували походження пред`явленого адвокатом Бабошиним А. С. ордера, підроблення якого видно візуально, безпідставно не взяли до уваги нововиявлені обставини, зокрема, що відповідно до роз`яснень НААУ від 12 вересня 2022 року № 1074/0/2-22 ордер, який надав адвокат Бабошин А. С., є неналежним документом, не відповідає бланкам ордерів за встановленою формою і реквізитами, що унеможливлює надання ним правничої допомоги і отримання законного гонорару.

Вважає, що суди попередніх інстанцій не надали належної оцінки факту наявності зазначеної нововиявленої обставини.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, розглядаючи касаційну скаргу, та застосовані норми права

У відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з таких підстав.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6, 7, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Підставами касаційного оскарження вказаних судових рішень є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права (частина друга статті 389 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Згідно з частиною шостою статті 394 ЦПК України ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

Проаналізувавши зміст оскаржуваних судових рішень, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновку щодо незаконності чи неправильності судових рішень.

Однією з основних гарантій права сторони на судовий захист є право оскарження судових рішень (стаття 129 Конституції України). Реалізація цього права здійснюється, зокрема, шляхом оскарження судових рішень у судах апеляційної та касаційної інстанцій.

Встановлено, що рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 25 травня 2022 року відмовлено у позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання незаконним перебування ОСОБА_2 на посаді голови правління КС «Злагода», встановлення факту, що КС «Злагода» з грудня 2015 року не відновлена, встановлення факту відсутності органу правління КС «Злагода» протягом 4 років, стягнення боргу та відшкодування моральної шкоди.

Додатковим рішенням цього ж суду від 08 червня 2022 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 2 000,00 грн витрат на правничу допомогу адвоката.

Постановою Вінницького апеляційного суду від 15 серпня 2022 року зазначені судові рішення залишені без змін.

Обґрунтовуючи заяву про перегляд за нововиявленими обставинами додаткового рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 08 червня 2022 року, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 2 000,00 грн витрат на правничу допомогу, заявник посилався на те, що відповідно до роз`яснень НААУ від 12 вересня 2022 року № 1074/0/2-22, ордер адвоката, який надав адвокат Бабошин А. С., є неналежним документом, не відповідає бланкам ордерів за встановленою формою і реквізитами, що унеможливлює надання ним правничої допомоги і отримання законного гонорару.

Відповідно до частини першої статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно із частиною другою статті 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими учасникам справи, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду за нововиявленими обставинами судового рішення.

Підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки її учасники не знали про цю обставину та, відповідно, не могли підтвердити її у суді.

Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами спрямований не на усунення судових помилок, а на перегляд судового рішення у вже розглянутій справі з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення такого рішення.

Такий вказаний висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 19/028-10/13.

Відмовляючи у задоволенні заяви, суди попередніх інстанцій обґрунтовано виходили з того, що відомості, зазначені в інформаційний листі НААУ від 12 вересня 2022 року № 1074/0/2-22, не є нововиявленою обставиною, статус адвоката Бабошина А. С.обговорювався учасниками справи, суд допустив його до участі у справі, зазначене питання неодноразово порушувалося ОСОБА_1 під час розгляду цієї цивільної справи.

З таким висновком погоджується й Верховний Суд з огляду на таке.

Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Отже, для того щоб відповідні обставини можна було віднести до нововиявлених відповідно до пункту 1 частини другої статті 423 ЦПК України вони повинні існувати на час розгляду справи, і про них не було і не могло бути відомо особі, яка звертається із заявою.

Проте у справі встановлено, що обставина, на яку посилався заявник, зокрема відомості, викладені в інформаційному лист НААУ від 12 вересня 2022 року № 1074/0/2-22, не є нововиявленою обставиною, оскільки статус представника учасника справи - адвоката Бабошина А. С., його можливість представляти інтереси ОСОБА_2 за наявним у справі ордером були предметом обговорення при вирішенні справи по суті. Про це свідчить зміст мотивувальних частин судових рішень, які заявник просив переглянути за нововиявленими обставинами.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, наявність доказу, недоступного раніше, який однак міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (пункти 27-34 рішення «Pravednaya v. Russia» (Праведна проти Росії) від 18 листопада 2004 року).

Отже, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку, що обставини, викладені у інформаційному листі НААУ від 12 вересня 2022 року № 1074/0/2-22, не є нововиявленими обставинами у розумінні положень статті 423 ЦПК України.

Доводи касаційної скарги також зводяться до незгоди з рішеннями судів попередніх інстанцій, з вирішення спору по суті та стягнення судових витрат.

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не можна розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (справа «Ryabykh v. Russia» (Рябих проти Росії), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-IX).

Касаційна скарга не містить обґрунтованих посилань на порушення судами норм процесуального права, а зводиться до незгоди заявника з ухваленими судовими рішеннями, законність та обґрунтованість яких доводами касаційної скарги не спростована.

Висновки

Отже, відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України є підстави для визнання касаційної скарги ОСОБА_1 необґрунтованою та відмови у відкритті касаційного провадження, оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Керуючись частинами четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 08 листопада 2022 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 05 січня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Кредитна спілка «Злагода», про визнання незаконним перебування ОСОБА_2 на посаді голови правління Кредитної спілки «Злагода», встановлення факту, що Кредитна спілка «Злагода» з грудня 2015 року не відновлена, встановлення факту відсутності органу правління Кредитної спілки «Злагода» протягом 4 років, стягнення боргу та відшкодування моральної шкоди відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Яремко

І. Ю. Гулейков

О. В. Ступак