Провадження № 2-зз/752/12/23
У Х В А Л А

26.01.2023 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Колдіної О.О.,

з участю секретаря Ракоїд Є.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі за заявою представника ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про витребування майна з чужового незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

в провадженні Голосіївського районного суду м.Києва перебувала справа за заявою представника ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про витребування майна з чужового незаконного володіння.

Ухвалою від 26 вересня 2022 р. заяву представника ОСОБА_2 було задоволено, в порядку забезпечення позову ОСОБА_2 було накладено арешт на квартиру по АДРЕСА_1 ; встановлено заборону вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо нерухомого майна - квартири по АДРЕСА_1 .

Представник ОСОБА_1 звернулася із заявою про скасування заходів забезпечення позову, оскільки у визначений Законом строк ОСОБА_2 позовну заяву подано не було, а тому підстави для вжиття заходів забезпечення позову відсутні.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява представника ОСОБА_1 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ст.150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно п. 6 Постанови Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Метою забезпечення позову є забезпечення виконання судового рішення.

Відповідно до ухвали Голосіївського районного суду м.Києва від 26.09.2022 р., постановленої судом за результатами розгляду заяви представника ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про витребування майна з чужового незаконного володіння, були вжиті заходи забезпечення позову, шляхом накладення арешту на належне відповідачу майно, а саме на квартиру по АДРЕСА_1 ; встановлено заборону вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо нерухомого майна - квартири по АДРЕСА_1 .

Згідно з ч.4 ст.152 ЦПК України, у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів, а у разі подання заяви про арешт морського судна - тридцяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Відповідно до положень ч.13 ст.158 ЦПК України, Заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі: 1) неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини третьої статті 152 цього Кодексу; 2) повернення позовної заяви; 3) відмови у відкритті провадження у справі.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Відповідно до ч.1 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до п.1 ч.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 р., розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

З наявною в КП «Д-3» інформації вбачається, що після постановлення судом ухвали від 26.09.2022 р. про накладення арешту на майно ОСОБА_2 звернулася до Голосіївського районного суду м.Києва з відповідним позовом до ОСОБА_1 про витребування майна з чужового незаконного володіння, в порядку забезпечення якого було вжито заходи забезпечення позову.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Плахотюк К.Г. від 17 листопада 2022 р. в справі за позовом ОСОБА_2 було відкрито провадження.

З врахуванням викладених обставин, суд приходить до висновку про відсутність на даній стадії підстав для скасування заходів забезпечення позову, що були застосовані судом відповідно до ухвали від 26.09.2022 р. до подання позовної заяви.

Керуючись ст.158 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

заяву представника ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі за заявою представника ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про витребування майна з чужового незаконного володіння залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: