Справа № 212/2255/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 січня 2023 року м. Кривий Ріг
Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого - судді Зіміна М.В., секретаря судового засідання Курдупової А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України без участі всіх осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
04 травня 2022 року позивач товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» (далі ТОВ «Будинок Комфорту») звернулось до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
14 липня 2022 року ухвалою суду відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
У судове засідання представник позивача не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, звернувся до суду із клопотанням про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав, не заперечував проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, відзив на позов до суду не подав.
Статтями 43, 211 ЦПК України передбачено, що прийняття участі в судовому засіданні є правом сторони, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, з урахуванням згоди представника позивача на проведення заочного розгляду справи, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Укладання договору підтверджується анкетою-згодою клієнта та роздруківкою послідовності дій, здійснених відповідачем 19.04.2021 року через особистий кабінет з використанням електронного підпису (а.с. 15-17).
Із п. 3 договору оренди з викупом слідує, що передача об`єкта оренди орендодавцем і приймання його орендарем у користування здійснюється протягом 5 робочих днів з дати укладення договору за товарно-транспортною накладною, в тому числі за електронною або паперовою товарно-транспортною накладною оператора поштового зв`язку «Нова пошта», або іншим документом перевізника, що підтверджує факт передачі орендодавцем та отримання орендарем об`єкту оренди у користування. Передача об`єкта оренди може здійснюватися у магазинах орендодавця, через кур`єрів орендодавця, а також з використанням логістичних операторів, в тому числі через оператора поштового зв`язку «Нова пошта».
Цим же пунктом договору передбачено, що орендна плата у розмірі 1929,00 грн. (в тому числі ПДВ 488,17 грн.) здійснюється орендарем до 13-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення договору протягом усього строку оренди, який становить 24 місяця, де днем внесення останнього платежу є 13.04.2023 року.
Згідно п. 4 договору оренди з викупом за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за цим договором.
За змістом п. 6 договору оренди з викупом викуп об`єкта оренди після закінчення строку оренди здійснюється за умови належної сплати всіх орендних та авансових платежів відповідно до пунктів 2 - 4 цього договору.
Згідно з пунктом 5.1 Правил надання майна в оренду ТОВ «Будинок Комфорту», сплата орендної плати здійснюється орендарем щомісячно відповідно до графіку платежів, узгодженого сторонами у договорі.
Відповідно до пункту 7.2. Правил надання майна в оренду ТОВ «Будинок Комфорту» викуп об`єкта оренди після закінчення строку оренди відповідно здійснюється за умови належної сплати всіх Орендних платежів. При цьому, орендар сплачує авансові платежі у якості оплати вартості об`єкта оренди у сумі і відповідно до умов, погоджених у Додатку до Договору. Об`єкт оренди переходить у власність Орендаря за умови здійснення Орендарем всіх належних платежів із сплати (Орендної плати) на користь Орендодавця згідно з Графіком.
Відповідно до пунктів 8.4 та 8.5 Правил за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця пеню в розмірі 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% (п`ятдесяти відсотків) від загальної суми прострочених орендних платежів за договором оренди майна.
У разі не здійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення договору оренди майна із правом викупу орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати цей договір, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язаний сплатити вже нараховану орендну плату та додатково - штраф у розмірі 50 % від вартості загальної суми прострочених орендних платежів за Договором оренди майна з правом викупу та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною в договорі оренди майна з правом викупу за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення Договору оренди майна з правом викупу орендних платежів або повернення об`єкту оренди. (а.с. 10-14)
Статтею 202 ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори).
Відповідно до ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом ст. 208 ЦК України у письмовій формі належить вчиняти правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу (які сторонами вчиняються усно та виконуються повністю у момент їх вчинення).
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 ЦК України).
В силу ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно зі ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Із положень ч. 1 ст. 634 ЦК України слідує, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Статтею 3 Закону України «Про електронну комерцію» (далі Закон №675-VIII) визначено, що електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі; електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору.
Як передбачено ч. 3 ст. 11 Закону №675-VIII, електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті.
Відповідно до ч. 4 ст. 11 Закону №675-VIII пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-комунікаційних системах.
Із положень ч. 6 ст. 11 Закону №675-VIII слідує, що відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана, зокрема, шляхом надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону.
За змістом ч. 11 ст. 11 Закону №675-VIII покупець (замовник, споживач) повинен отримати підтвердження вчинення електронного правочину у формі електронного документа, квитанції, товарного чи касового чека, квитка, талона або іншого документа у момент вчинення правочину або у момент виконання продавцем обов`язку передати покупцеві товар. Підтвердження вчинення електронного правочину повинно містити такі відомості: умови і порядок обміну (повернення) товару або відмови від виконання роботи чи надання послуги; найменування продавця (виконавця, постачальника), його місцезнаходження та порядок прийняття претензії щодо товару, роботи, послуги; гарантійні зобов`язання та інформація про інші послуги, пов`язані з утриманням чи ремонтом товару або з виконанням роботи чи наданням послуги; порядок розірвання договору, якщо строк його дії не визначено.
В силу ч. 12 ст. 11 Закону №675-VIII електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі.
Згідно з ч. 13 ст. 11 Закону №675-VIII електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи. Докази, подані в електронній формі та/або у формі паперових копій електронних повідомлень, вважаються письмовими доказами згідно із статтею 64 Цивільного процесуального кодексу України.
Якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів (стаття 12 Закону №675-VIII).
Статтею 655 ЦК України встановлено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Відповідно до ст. 705 ЦК України за договором найму-продажу до переходу до покупця права власності на переданий йому продавцем товар покупець є наймачем (орендарем) цього товару. Покупець стає власником товару, переданого йому за договором найму-продажу, з моменту оплати товару, якщо інше не встановлено договором.
Із положень ст. 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк.
Частиною 1 статті 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
За змістом ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Як передбачено ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що зобов`язання за договором повинні виконуватися сторонами належним чином відповідно до його умов, а також вимог актів цивільного законодавства.
Щодо стягнення в розмірі штрафу 50% від вартості об`єкту оренди та пені в розмірі 3% від суми простроченого платежу за місяць, то суд зазначає наступне.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України).
За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Зазначені висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 лютого 2022 року у справі № 333/4292/15-ц (провадження № 61-8298св21).
ТОВ «Будинок Комфорту» надало суду докази про порушення відповідачем умов договору, яке полягає у несплаті щомісячних платежів орендних платежів.
У той же час за це порушення позивачем нараховано і штраф, і пеню, що, відповідно до вказаного вище, є подвійною цивільно-правовою відповідальністю за одне і те саме порушення.
При виборі виду неустойки, який належить стягнути з відповідача на користь позивача, суд вважає, що з урахуванням приписів п. 6 ст. 3 ЦК України, справедливим і розумним буде стягнення з відповідача пені у сумі 7253,04 грн., який розрахований відповідно до пункту 4 Договору. В той же час у задоволенні позовних вимог у частині стягнення штрафу 50 % вартості об`єкту оренди у сумі 7716,00 грн. слід відмовити, оскільки його нарахування не відповідає положенням п. 6 ст. 3 ЦК України.
Вирішуючи питання судових витрат у справі, суд вважає за необхідне відповідно до п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України покласти їх на відповідача, стягнувши з нього на користь позивача 2481,00 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.12,13,81,141,247,263-265, 280-282 ЦПК України, суд -
Керуючись ст.ст. 16, 509, 525, 526, 530, 610, 626, 628, 629, 691, 692, 759, 762, 782 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 13, 141, 258-259, 263-265, 280-284, 289, 352, 354-355 ЦПК України, суд
Позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.
Відмовити товариству з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» у стягненні з ОСОБА_1 заборгованості в розмірі 7716,00 грн. (сім тисяч сімсот шістнадцять гривень 00 копійок).
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації місця проживання : АДРЕСА_1 , адреса реєстрації місця перебування: АДРЕСА_2 .
Повний текст рішення суду складений та підписаний 12 січня 2023 року.
Суддя: М. В. Зімін