СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
24 квітня 2023 року Солом`янський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Жовноватюк В.С., за участю секретаря Лопатюк А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін у залі суду цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно набутого майна,-
Позивач звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з позовом, у якому просить стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» безпідставно набуті грошові кошти на суму 4577,11 доларів США та судові витрати.
В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що 30.07.2021 в результаті проведеної службової перевірки працівниками Напрямку «Служба безпеки» АТ КБ «ПриватБанк» було виявлено факт безпідставного набуття грошових коштів ОСОБА_1 на суму 4577,31 доларів США. SWІFT-переказ на суму 4577,31 доларів США, адресований клієнту ОСОБА_2 , був зарахований помилково іншому одержувачу - ОСОБА_1 на карту НОМЕР_1 . Працівником АТ КБ «ПриватБанк» ОСОБА_4 при обробці заявки на отримання SWІFT-переказу була невірно вказана картка отримувача НОМЕР_1. Після неправильного зазначення картки отримувача, інший працівник ОСОБА_3 не перевірила дані по карті та завізувала платіж, в результаті чого кошти в сумі 4577,31 доларів США були помилково зараховані на картку НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 . У ході службової перевірки не вдалось встановити контакт з отримувачем SWІFT переказу ОСОБА_1, оскільки відомі банку телефонні номери були вимкнені, адреси електронної пошти немає. ОСОБА_1 кошти з картки НОМЕР_1 були переведені на його картку НОМЕР_2 та в подальшому виведені через сторонні сервіси. Таким чином, внаслідок помилкової виплати АТ КБ «ПриватБанк» SWІFT-переказу на картку НОМЕР_1 клієнта ОСОБА_1 , останній набув грошові кошти без належної правової підстави, оскільки SWІFT-переказ призначався іншій особі на інший номер картки, проте помилково був зарахований відповідачу.
Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 09.08.2022 у справі відкрито спрощене позовне провадження без виклику (повідомлення) сторін. Направлено позивачу копію ухвали про відкриття провадження у справі, а відповідачу - копію ухвали про відкриття провадження разом з копією позовної заяви та копіями доданих до неї матеріалів. Також відповідачу запропоновано надати відзив на позовну заяву у 15-денний термін з дня отримання копій документів.
Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 22.02.2023 здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін - в розгляд справи в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
На день ухвалення рішення відповідач своїм правом не скористався, відзив на позов не подав.
В судове засідання позивач не з`явився.
Відповідач у судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином про дату, час і місце судового розгляду.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Таким чином, враховуючи згоду позивача про розгляд справи у його відсутності із ухвалення рішення при заочному розгляді справи на підставі поданих позивачем документів та неявки у судове засідання належним чином повідомленого про день, час та місце судового розгляду справи відповідача і відсутності будь-яких заяв від нього, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи із ухваленням заочного рішення.
Виходячи з цього, суд вважає за можливе розглядати справу за наявними в справі доказами.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до положень ч. 1-3 ст. 12 ЦК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).
Як вказує ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом встановлено, що 30.07.2021 в результаті проведеної службової перевірки працівниками Напрямку «Служба безпеки» АТ КБ «ПриватБанк» було виявлено факт безпідставного набуття грошових коштів ОСОБА_1 на суму 4577,31 доларів США.
Службову перевірку було проведено за зверненням ОСОБА_2 щодо не отримання ним SWІFT-переказу.
Проведеною перевіркою було встановлено, що SWІFT-переказ на суму 4577,31 доларів США, адресований клієнту ОСОБА_2 , був зарахований іншому одержувачу - ОСОБА_1 на карту НОМЕР_1 .
Працівником АТ КБ «ПриватБанк» - спеціалістом з підтримки SWІFT-переказів, клієнтів ІТ-галузі з фінансових питань 2-го рівня ГО ОСОБА_4, при обробці заявки на отримання SWІFT-переказу, була невірно вказана картка отримувача НОМЕР_1. Працівник надала пояснення.
Після неправильного зазначення картки отримувача інший працівник - спеціаліст 3- го рівня з ведення валютних операцій та валютного контролю фізичних осіб ГО ОСОБА_3 не перевірила дані по карті та завізувала платіж, у результаті чого грошові кошти в сумі 4577,31 доларів США були помилково зараховані на картку НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 . ОСОБА_3 також надала пояснення.
ОСОБА_1 кошти з картки НОМЕР_1 були переведені на його картку НОМЕР_2 та в подальшому виведені через сторонні сервіси, що підтверджується відповідною випискою з карти НОМЕР_1 .
Оцінивши надані докази, суд вважає доведеним, що внаслідок помилкової виплати АТ КБ «ПриватБанк» SWІFT-переказу на картку ОСОБА_1 , відповідач набув грошові кошти без належної правової підстави, оскільки SWІFT-переказ призначався іншій особі на інший номер картки.
Відповідно до ч. 1-3 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.
Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.
За змістом вказаної норми зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) вiдсутнiсть правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).
Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань iз набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбільшення майна у іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або вiдсутностi збільшення на стороні потерпілого; 4) вiдсутнiсть правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17 зроблено висновок, що предметом регулювання глави 83 ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до частин першої та другої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України.
Права особи, яка вважає себе власником майна, підлягають захисту шляхом задоволення позову до володільця, з використанням правового механізму, установленого ст. 1212 ЦК України у разі наявності правових відносин речовоправового характеру безпосередньо між власником та володільцем майна.
Главою 13 розділу ІІІ ЦК України визначається правовий статус об`єктів цивільного права, до якого відносяться, зокрема, майно та речі. Грошові кошти також віднесені до окремої категорії майна.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що грошові кошти були отримані відповідачем безпідставно, відтак позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягнення судовий збір у розмірі 2510,20 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76-81, 89, 141, 258-259, 263-268, 274, 280 ЦПК України, суд,-
Позов Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно набутого майна - задовольнити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Суддя В.С. Жовноватюк