справа 278/747/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 лютого 2023 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Євгена Татуйка, розглянув заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за її позовом до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,--

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду із зазначеною заявою згідно якої просить забезпечити вище згаданий позов шляхом накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно відповідача, а також на особисті рахунки ОСОБА_2 .

У обґрунтування заявленого ОСОБА_1 вказує, що вжиття заходів забезпечення позову у рамках даного провадження необхідно оскільки невжиття таких заходів може істотно ускладнити виконання кінцевого рішення суду у рамках даного провадження.

Дослідив матеріали долучені до позовної заяви, судом встановлено, що щодо відповідача у вказаній цивільній справі відкрито виконавче провадження № 43744395 по виконавчому листу № 278/1358/14-ц щодо стягнення з нього на користь ОСОБА_3 аліментів на утримання малолітньої доньки ОСОБА_4 в розмірі 500 гривень починаючи з 24 березня 2014 року і до повноліття дитини. У вказаному виконавчому провадженні у ОСОБА_4 існує заборгованість зі сплати аліментів, яка станом на 1 листопада 2022 року становила 84801,03 гривень.

Процесуальним законодавством вказані правовідносини врегульовано наступним чином.

Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду) (ч. 1 ст. 153 ЦПК України).

Пленум Верховного Суду України у своїй постанові № 9 від 22.12.2006 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову" зазначив, що "розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам" (пункт 4). Постановляючи ухвалу про забезпечення позову, необхідно враховувати, що прийняття такого рішення доцільне лише в разі достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Проаналізувавши зміст заяви, поданої позивачем, суд вважає, що вказана заява не підлягає задоволенню, оскільки суду не надано належних та допустимих доказів того, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання майбутнього рішення суду. Останньою не доведено суду той факт, що вжиття заходів забезпечення позову саме таким шляхом, який зазначено в заяві буде ефективним способом вжиття заходів саме забезпечення позову, а не обмеження прав. Так, ціна позову, який має намір забезпечити розглядуваної заявою, становить 83058,59 гривень. Скерованою заявою її автор просить суд накласти арешт на все майно та рахунки відповідача. Доказів, наявності взагалі майна та в тому числі на заявлену суму автором звернення не наведено. Не наведено і доказів наявності та природи рахунків належних відповідачу. Звідси, на переконання суду, немає підстав для вжиття заявлених заходів забезпечення позову.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України).

Заявником у підтвердження обставин, якими вона обґрунтовує вимоги, не надано суду жодних доказів.

Більше того, матеріали надані суду не містять і доказів того, що у рамках виконавчого провадження № 43744395 щодо стягнення з відповідача на користь позивачки аліментів на утримання спільної дитини сторін державним виконавцем вже не вживались будь-які заходи щодо арешту майна боржника, оскільки із наявних у суду матеріалів вбачається, що відповідач злісно ухиляється від сплати аліментів починаючи з 2014 року, тобто майже 9 років і, виходячи з приписів Закону України "Про виконавче провадження" останній зобов`язаний вживати заходів щодо примусового виконання рішення суду, зокрема в силу ст. 56 вказаного закону, шляхом накладення арешту на майно боржника.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 153 ЦПК України, суд, --

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Повне рішення складено 10 лютого 2023 року.

Суддя Євген Татуйко