Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2023 року Солом"янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого- судді- Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря- Фареник А.О.

представнника відповідачів - ОСОБА_1

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання шлюбу недійсним, суд

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з позовом і просить визнати недійсним шлюб, укладений між відповідачами 29 липня 2022 року, про що Солом`янським районним у м.Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану був вчинений актовий запис № 1757, та анулювати вказаний актовий запис.

Посилається в позові на те, що з 28 листопада 2012 року до 26 жовтня 2022 року перебувала в шлюбі з відповідачем ОСОБА_3 .

Вказаний шлюб був розірваний рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 15 червня 2022 року, яке набрало законної сили 26 жовтня 2022 року.

29 липня 2022 року, тобто фактично перебуваючи в попередньому шлюбі, відповідач ОСОБА_3 уклав шлюб з ОСОБА_5 .

Враховуючи, що рішення суду про розірвання шлюбу вступило в силу 26 жовтня 2022 року, шлюб між відповідачами є неправозгідним з моменту його укладення.

Крім того, наслідки укладення шлюбу як майнові, так і немайнові, які настали з 29 липня до 26 жовтня 2022 року, також є неправозгідними і недійсними.

Виходячи з цього, просить задовольнити позов.

Ухвалою суду від 28 грудня 2022 року в справі було відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.

Сторонам було направлено копію ухвали про відкриття провадження, відповідачу копію позовної заяви з додатками.

Відповідачу був наданий строк для надання відзиву.

23 січня 2023 року до суду надійшов відзив представника відповідачів, яким останній проти позову заперечує.

Посилається на те, що рішення про розірвання шлюбу позивачки та ОСОБА_3 було ухвалено судом 15 червня 2022 року та набрало законної сили, відповідно до ст.273 ЦПК України, 15 липня 2022 року.

Про це було внесено відповідну інформацію до Єдиного державного реєстру судових рішень.

Після набрання ним законної сили воно було отримано ОСОБА_3 та подано заяву про реєстрацію шлюбу з ОСОБА_5 , який був зареєстрований 29 липня 2022 року.

Станом на день укладення шлюбу рішення суду було таким, що набрало законної сили.

Вважає, що положення ст. 39 СК України не стосуються шлюбу, укладеного між відповідачами.

Крім того, зазначив, що відповідно до с.15 ЦК України особа має право на захист порушеного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Позивачка при зверненні до суду не зазначила, які саме її права порушено укладенням даного шлюбу.

Постановою Київського апеляційного суду від 26 жовтня 2022 року було встановлено, що сторони з лютого 2021 року проживають окремо та їх фактичні шлюбні відносини припинені.

Вважає, що позов не має не меті відновлення порушеного права, а тому просить у позові відмовити.

Представник відповідачів у судовому засіданні проти позову заперечував.

Позивачка та ї представник у судове засідання не з`явилися, про час розгляду справи повідомлені.

Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої у постанові в справі № 918/539/16 від 07 липня 2022 року, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Виходячи з цього, на підставі ч.1 ст.223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглядати справу в їх відсутності.

Заслухавши пояснення представника відповідачів, дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Частиною 1 ст.24 СК України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Відповідно до ст. 36 СК України шлюб є підставою для виникнення прав та обов`язків подружжя. Шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцієюі законами України.

Згідно із ст. 38 СК України підставою недійсності шлюбу є порушення вимог, встановлених статтями 22, 24 - 26 цього Кодексу.

За змістом ч.ч.1,5 ст.39 СК України недійсним є шлюб, зареєстрований з особою, яка одночасно перебуває в іншому зареєстрованому шлюбі.

Якщо шлюб зареєстровано з особою, яка вже перебуває у шлюбі, то в разі припинення попереднього шлюбу до анулювання актового запису щодо повторного шлюбу повторний шлюб стає дійсним з моменту припинення попереднього шлюбу.

Судом встановлено, що позивачка перебувала в шлюбі з відповідачем ОСОБА_3 з 28 листопада 2012 року.

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 15 червня 2022 року шлюб між ними був розірваний.

29 липня 2022 року відповідач ОСОБА_3 зареєстрував шлюб з ОСОБА_5 , яка після реєстрації шлюбу взяла прізвище ОСОБА_6 .

/ а. с. 4 - 11; 35 /

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до позиції Верховного суду, висловленої в постанові в справі № 761/16077/19 від 14 грудня 2021 року, тлумачення норм СК України свідчить, що в СК закріплено три види недійсності шлюбу, який:

- (а) є недійсним в силу вказівки закону (стаття 39);

- (б) визнається недійсним за рішенням суду (стаття 40);

- (в) може бути визнаний недійсним за рішенням суду (стаття 41);

Статтею 42 СК України визначено, хто може звернутися з позовом про визнання шлюбу недійсним, тому вона стосується лише двох видів недійсного шлюбу, передбачених статтями 40 і 41 СК України.

Шлюб, який є недійсним (ст. 39 СК України), не потребує звернення до суду, оскільки його недійсність визначається законом.

Право на звернення до суду з позовом про визнання шлюбу недійсним мають, зокрема, інші особи, права яких порушені у зв`язку з реєстрацією цього шлюбу.

Тобто в разі пред`явлення позову особою, яка вважає, що були порушені її права, слід установити, у чому полягає таке порушення.

Право на звернення до суду з позовом про визнання шлюбу недійсним мають дружина або чоловік, інші особи, права яких порушені у зв`язку з реєстрацією цього шлюбу, батьки, опікун, піклувальник дитини, опікун недієздатної особи, прокурор, орган опіки та піклування, якщо захисту потребують права та інтереси дитини, особи, яка визнана недієздатною, або особи, дієздатність якої обмежена (стаття 42 СК України).

Відповідно до ч.1ст. 273 ЦПК України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до листа Солом`янського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві від 19 січня 2023 року при реєстрації шлюбу між відповідачами за допомогою Єдиного державного реєстру судових рішень було встановлено, що шлюб між позивачкою та ОСОБА_3 був розірваний на підставі рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 15 червня 2022 року, яке 15 липня 2022 року набрало законної сили, що було відображено в Реєстрі.

/ а.с. 50 /

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За правилами ч.1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Таким чином, захисту у судовому порядку підлягає порушене, невизнане або оспорюване право.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п.11 постанови №14 Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів та осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (частини перша та друга статті 3 ЦПК), то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це.

З точки зору закону захист цивільних прав - це дії з попередження, припинення порушення прав або відновлення порушених прав громадян і організацій.

Законодавством визначено три окремі підстави для захисту цивільного права особи: порушення, невизнання, оспорювання цивільного права.

Порушення права - це наслідок протиправної поведінки протилежної сторони, чиїми діями завдано шкоду правам та інтересам особи.

Як зазначено вище, з позовом про визнання шлюбу недійсним з підстав, визначених ч.1 ст.39 СК України, може особа, права якої порушені у зв`язку з реєстрацією цього шлюбу.

При зверненні до суду з позовом позивачка не посилається на порушення своїх прав укладеним шлюбом між відповідачами, констатуючи сам факт його недійсності за законом.

Як зазначено в вище приведеній постанові Верховного Суду зазначені позивачкою підстави для недійсності шлюбу не потребують звернення до суду.

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Тобто, при зверненні з позовом до суду на позивача покладений тягар доведення обставин заявлених вимог.

Натомість відповідач повинен довести саме свої заперечення проти доводів позивача.

Крім того, суд також враховує, що статтями 22, 24 Конституції України закріплено принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

В Рішенні Конституційного суду України № 11-рп/2012 зазначається, що засада рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом забезпечує гарантії доступності правосуддя та реалізації права на судовий захист, закріпленого в ч.1 ст.55 Конституції України.

Ця засада є похідною від загального принципу рівності громадян перед законом, визначеного ч. 1 ст.24 Основного Закону України, і стосується, зокрема, сфери судочинства.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав.

Тобто, суд конституційної юрисдикції тлумачить даний принцип, як принцип, який дає змогу усім учасникам реалізувати свої процесуальні права.

Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові в справі № 219/1704/17 від 13 травня 2020 року, яка, з точки зору ч.4 ст263 ЦПК України, має враховуватися судом, у контексті дотримання принципу змагальності сторін, у процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони.

Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову процесуальним законом, за загальним правилом, покладається на позивача.

З урахуванням викладеного вище, відсутності доказів порушення прав позивачки укладенням шлюбу між відповідачами, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 39, 40, 41, 42 СК України, ст. ст. 4, 5, 12, 13, 48, 51, 76 - 82, 95, 263 - 266, 268, 273 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

В позові ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання шлюбу недійсним відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 27 лютого 2023 року.

Суддя Л.А. Шереметьєва