Справа № 211/1185/20
Провадження № 2/211/70/23
У Х В А Л А
11 січня 2023 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі :
головуючого судді Середньої Н.Г.,
за участю секретаря судового засідання Бехало В.В.,
у відсутність сторін,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Акціонерне товариство «Страхова компанія «Інго», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,
позивач ОСОБА_1 звернувся з позовом до відповідача ОСОБА_2 та просить суд стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду в сумі 29 541,14 грн та моральну шкоду в сумі 14 169,00 грн., посилаючись на вину відповідача в дорожньо-транспортній пригоді, що мала місце 01 листопада 2019 року. В обґрунтування вимог зазначив, що 01 листопада 2019 року о 16-40 годині між автомобілем марки «Toyota Rav 4» державний номерний знак НОМЕР_1 , який знаходився під його керуванням та автомобілем марки «Opel Omega» державний номерний знак НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_2 сталася дорожньо-транспортна пригода, у якій постановою суду від 13.11.2019 відповідача визнано винним. Внаслідок ДТП його автомобіль отримав пошкодження та потребує ремонту, сума якого складає 77 989,46 грн. Цивільно-правова відповідальність відповідача була застрахована у ПрАТ «АСК «ІНГО», яка на підставі звіту № 773 про оцінку вартості (розміру) збитків від 07.11.2019 з урахуванням НДС та франшизи сплатила 48 448,32 грн. Різниця між фактичним розміром шкоди та страховою виплатою становить 29 541,14 грн., яку він і просить стягнути з відповідача. Крім того, діями відповідача йому завдано і моральної шкоди, оскільки у зв`язку з механічними пошкодженнями автівки він не мав змоги протягом тривалого часу користуватись автомобілем, у зв`язку з чим змінився його звичний розпорядок дня, він не може повною мірою ефективно використовувати свій робочий час. До того ж відбулась втрата ринкової вартості авто. Він несе непередбачувані матеріальні витрати, витрачає багато часу для відновлення своїх прав, що постійно непокоїть його. Тому з розрахунку 4 723,00 грн. (мінімальна заробітна плата) * 3 місяці (з моменту ДТП) = 14 169,00 грн., яку він і просить стягнути з відповідача.
Ухвалою суду від 09 квітня 2020 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження.
Ухвалою суду від 28 серпня 2020 року залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Приватне акціонерне товариство «Акціонерна страхова компанія «Інго Україна».
Ухвалою суду від 08 вересня 2021 року за клопотанням представника позивача призначено у справі авто товарознавчу експертизу, на вирішення якої поставлено питання щодо розміру матеріальної шкоди, спричинено під час ДТП власнику автомобіля «TOYOTA RAV-4» н/з НОМЕР_1 зіткненням з автомобілем «Opel Omega», н/з НОМЕР_2 . Провадження по справі зупинено.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.10.2021, справу розподілено на суддю Середню Н.Г. у зв`язку із закінченням терміну повноважень судді Гіди О.С.
Ухвалою суду від 05 квітня 2022 року справу прийнято до розгляду, поновлено провадження у справі.
До суду через канцелярію 10 січня 2023 року було подано клопотання представника позивача ОСОБА_3 про поновлення строку, встановленого для подачі клопотання про залучення у справі співвідповідача та долучення уточненої позовної заяви про збільшення позовної заяви, залучення до участі у справі співвідповідача АТ «СК «Інго» та прийняття і долучення до матеріалів справи позовної заяви зі збільшенням розміру позовних вимог. Крім того, представник позивача ОСОБА_4 в окремому клопотанні просить у зв`язку зі збільшенням вимог та необхідністю залучення співвідповідача перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.
В судове засідання сторони не з`явилися.
Представник відповідача адвокат Чепурнов В.І. звернувся до суду із заявою про відмову у задоволенні поданого представником позивача клопотання, відмови у поновленні строку та відмови у прийнятті уточненого позову у зв`язку з пропуском строків, передбачених ст. 49 ЦПК України та відсутністю клопотання про поновлення строків для подачі заяви від 06.01.2023. До того ж за період з 09.04.2020 від позивача та його представника не надходило клопотань про розгляд справи в загальному позовному провадженні.
Дослідивши наданий матеріали справи, суд дійшов таких висновків.
Відповідно до частини 1 статті 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами.
До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі (частина 3 статті 49 ЦПК України).
Статтею 123 ЦПК України визначено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
Згідно статті 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Положеннями частин 1,2 статті 127 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем подано уточнений позов 10 січня 2023 в той час як ухвалою суду від 09 квітня 2020 року розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження та перше судове засідання призначено на 27 травня 2020 року.
У заяві про поновлення строку представником позивача зазначено, що до отримання результатів експертизи позивач не мав змоги уточнити позовну заяву, оскільки розмір збитку було встановлено та підтверджено лише висновком.
Суд критично відноситься до таких обґрунтувань, враховуючи проведення експертизи 04 березня 2022 року, надходження висновку експерта 28 березня 2022 року, відкладення з червня 2022 року представником позивача судових засідань та письмове підтвердження у вересні 2022 року про обізнаність представника позивача щодо надходження до суду висновку експерта (а.с. 178-179). Підстав, чому навіть за таких обставин уточнений позов було подано до суду лише через 4 місяці з моменту ознайомлення, у клопотанні про поновлення строків не зазначено.
Суд також зауважує, що Верховний Суд в ухвалі від 12 грудня 2022 року у справі № 211/5580/16-ц (провадження № 61-9701 ск 22) зазначив, що «введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. Ураховуючи те, що перебіг процесуального строку на звернення до суду із касаційною скаргою у цій справі припав на період повномасштабного вторгнення рф на територію України, ця обставина могла унеможливити дотримання такого строку заявником за умови надання ним до суду належних доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на звернення до суду та могла б бути визнаною поважною причиною для поновлення процесуального строку».
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22.
Аналогічні підстави і в частині відмови у залученні співвідповідача до участі у справі, враховуючи, що позивачем первісно було заявлено до стягнення суму у межах страхового ліміту, яку він міг стягнути в якості недоплаченого страхового відшкодування, однак вважав за необхідне стягнути як різницю фактичного збитку і виплаченим страховим відшкодуванням з відповідача, погодившись із виплаченим розміром страхового відшкодування.
При цьому суд вважає необхідним роз`яснити позивачу, що він не позбавлений права звернутися до суду з окремим позовом до АТ «СК «Інго».
Стосовно клопотання про перехід в розгляд справи за правилами загального позовного провадження, то частиною четвертої статті 277 ЦПК України визначено, що якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.
Належного обґрунтування переходу розгляду справи за правилами загального позовного провадження, у тому числі й з урахуванням частини 3 статті 274 ЦПК України, представником позивача не зазначено.
Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення заявлених представником позивача клопотань.
Керуючись статями 49, 126, 127, 274, 277, 353 ЦПК України, суд
відмовити у задоволенні клопотання представника позивача адвоката Брюховецького Миколи Миколайовича про поновлення процесуального строку.
Уточнений позов ОСОБА_1 залишити без розгляду.
Відмовити у задоволенні клопотання про залучення у якості співвідповідача Акціонерного товариства «Страхова компанія «Інго».
Відмовити у задоволенні клопотання про перехід розгляду справи за правилами загального позовного провадження.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 11.01.2023

Суддя Н.Г.Середня