ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 594/1472/18Головуючий у 1-й інстанції Губіш О.А.
Провадження № 22-ц/817/86/23 Доповідач - Дикун С.І.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 січня 2023 року м. Тернопіль

Тернопільський апеляційний суд в складі:

головуючого - Дикун С.І.

суддів - Міщій О. Я., Парандюк Т. С.,

з участю секретаря - Сович Н.А.

учасників справи: адвоката Цибака В.С.

в інтересах ОСОБА_1

позивача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу №594/1472/18 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Цибак Василь Степанович, на рішення Борщівського районного суду Тернопільської області від 23 січня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Мельнице-Подільської селищної ради, третя особа ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, ухваленого суддею Губіш О.А., -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2018 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Мельнице-Подільської селищної ради, третя особа ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування вимог посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина, на яку він претендує як спадкоємець за законом. Зазначив, що 18 жовтня 2018 року отримав листа від державного нотаріуса Борщівської державної нотаріальної контори, в якому йому було роз`яснено про те, що він має право на обов`язкову частку у спадщині після смерті батька, і якщо він бажає її отримати, то йому необхідно прибути до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини до 17 жовтня 2018 року, або надіслати на адресу нотаріальної контори нотаріально засвідчену заяву. За декілька днів до отримання вказаного листа, з ним стався черговий гіпертонічний криз з різким погіршенням хвороби серця, а тому за станом здоров`я він фізично не мав можливості прибути до нотаріуса у вказаний строк і не мав можливості подати нотаріально завірену заяву. Посилається на те, що він є інвалідом 3 групи по зору довічно. 19 жовтня 2018 року коли загострення хвороби пройшло, звернувся із заявою до нотаріальної контори про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого батька, однак нотаріусом йому було у цьому відмовлено у зв`язку з тим, що він пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі вищенаведеного просить суд визначити додатковий строк для подання заяви терміном 2 місяці.

Рішенням Борщівського районного суду від 23 січня 2019 року позов задоволено.

Визначено ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованому у АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначивши такий на термін два місяці, з дня вступу рішення в законну силу.

Судові витрати по справі покладено на сторони, в межах, в яких вони їх понесли.

Не погоджуючись із рішенням суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Борщівського районного суду від 23 січня 2019 року та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. Посилається на те, що рішення суду є незаконним та необґрунтованим, оскільки прийняте з порушенням матеріального та процесуального права.

Зазначає, що суд помилково прийшов до висновку про надання додаткового строку для прийняття спадщини, не зазначивши у рішенні, якими саме доказами це підтверджується та не оцінив надані позивачем докази на їх належність та допустимість.

В обґрунтування позовних вимог, позивач подав до суду заключения ЛКК №158 Мельнице-Подільської районної комунальної лікарні, де зазначено діагноз - гіпертонічна хвороба, однак, суд не звернув увагу на те, що в цьому заключенні не вказано коли саме хворів позивач, та на те, що в заключенні взагалі відсутня дата видачі цього документа, тому це заключения не підтверджує період хвороби позивача, неналежно оформлене (немає дати видачі), та не може бути належним і допустимим доказом.

Вказує на те, що надане позивачем заключения ЛКК № 158 Мельнице-Подільської районної комунальної лікарні, де зазначено діагноз - гіпертонічна хвороба, не є доказом пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки в цьому заключенні не вказано, та відсутня дата видачі документа.

Позивач подав до суду ксерокопію медичної картки, де є запис не від жовтня а від 16 листопада 2018 року. Сам по собі, факт перебування на лікуванні в закладі охорони здоров`я у всіх випадках не може вважатися безумовною підставою для визначення додаткового строку. Важливими є тривалість стаціонарного лікування та ступінь захворювання.

Інші докази в справі відсутні. Вважає, що Борщівський районний суд ухвалив оскаржуване рішення тільки на підставі тверджень позивача, не оцінивши надані докази на предмет їх належності та допустимості.

Окрім того, ОСОБА_1 зазначає, що суд розглянув справу за її відсутності, що є підставою для скасування рішення суду. Вона не була належним чином повідомленою про дату, час і місце засідання суду, що підтверджується довідкою поштового відділення про повернення листа. Копія рішення суду їй не надсилалась, а про наявність оскаржуваного рішення дізналася від нотаріуса, та в той же день отримала в суді 19 жовтня 2022 року копію рішення суду.

Відзив у визначений судом термін не надійшов.

Під час розгляду справи в апеляційному суді представник третьої особи ОСОБА_1 адвокат Цибак В.С. підтримав апеляційну скаргу, зіславшись на викладені у ній доводи.

Позивач ОСОБА_2 апеляційної скарги не визнав, вважаючи рішення суду правильним по суті, а доводи апеляційної скарги надуманими.

Представник Мельнице-Подільської селищної ради, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, надіслав на електронну адресу суду заяву про розгляд справи у його відсутності, зазначивши, що Мельнице-Подільська селищна рада визнає позов.

Відповідно до вимог ч.2 ст.372 ЦПК України, колегія суддів не вбачає перешкод щодо розгляду справи .

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення.

Задовольняючи позовні вимоги, суд виходив з того, що позивач із поважних причин своєчасно не подав заяву про прийняття спадщини, оскільки є пенсіонером, інвалідом 3 групи по зору довічно, за станом здоров`я він фізично не мав можливості прибути до нотаріуса у вказаний строк і не мав можливості подати нотаріально завірену заяву, тому мав право на обов`язкову частку у спадщині.

Проте, колегія суддів з таким висновком суду погодитися не може, виходячи з наступного.

Із матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Устя Борщівського району Тернопільської області помер батько позивача ОСОБА_3 , що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 24 жовтня 2018 року, повторно виданого Борщівським районним відділом державної реєстрації актів.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, до складу якої входить майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 , яке позивач прийняв, але не оформив своїх спадкових прав.

Сестра позивача, яка у даній справі позивачем вказана третьою особою ОСОБА_1 , 10 жовтня 2018 року подала до Борщівської державної нотаріальної контори заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину, та на підставі якої до майна померлого було відкрито спадкову справу.

Нотаріусом було встановлено, що позивач є спадкоємцем першої черги до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 матері ОСОБА_5 та може претендувати на обов`язкову частку у спадщині після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_4 , оскільки є інвалідом 3 групи, та йому було роз`яснено, що якщо він бажає отримати частку у спадщині, йому необхідно звернутися у Борщівську державну нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини до 17 жовтня 2018 року включно, або надіслати на їхню адресу нотаріально засвідчену заяву. Наведене підтверджується листом Борщівської держаної нотаріальної контори №830/02-14 від 10.10.2018 року. (а.с.12)

Позивач у визначений строк не звернувся до нотаріальної контори, а звернувся лише 19 жовтня 2018 року, у зв`язку з чим нотаріальною конторою йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно померлого батька, та рекомендовано звернутися до суду для встановлення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. За даними Борщівської районної державної нотаріальної контори до майна померлого ОСОБА_4 була заведена спадкова справа №118/2018 на підставі заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини. Наведене вбачається з листа Борщівської державної нотаріальної контори №850/02-14 від 19.10.2018 року (а.с.14)

Пред`являючи позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , позивач вказав відповідачем Мельнице-Подільську селищну раду, посилаючись на ті обставини, що спадкове майно знаходиться в Мельнице-Подільській селищній раді Борщівського району. Позивач вказав, що ОСОБА_1 є третьою особою на стороні відповідача.

Суд першої інстанції погодився із визначенням саме такого суб`єктного складу сторін у даній справі. При цьому суд не з`ясував кола спадкоємців після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 , та не зауважив, що станом на час відкриття провадження у справі 30.11.2018 року державним нотаріусом Борщівської районної державної нотаріальної контори Дідик І.О. була заведена спадкова справа після смерті батька ОСОБА_4 №118/2018 на підставі заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини. (а.с. 14)

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України).

За змістом частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Наслідки пропуску строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вказаний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-38046св18), від 15 січня 2020 року по справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19) та від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18).

Отже, всупереч доводам позивача ОСОБА_4 , він не є єдиним спадкоємцем після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спадкоємцем після смерті ОСОБА_4 була також його рідна сестра ОСОБА_1 , котра прийняла спадщину після смерті батька, шляхом подання заяви до Борщівської державної нотаріальної контори 10 жовтня 2018 року, на підставі якої було відкрито спадкову справу ( а.с.14).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не відкриття провадження.

Отже, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Вирішуючи питання про склад осіб, які братимуть участь у справі, суд повинен враховувати характер спірних правовідносин, визначену ним норму матеріального права, яка підлягає застосуванню, та матеріально-правовий інтерес у вирішенні справи.

У разі пред`явлення позову не до всіх відповідачів суд не вправі за своєю ініціативою і без згоди позивача залучати інших осіб до участі у справі як відповідачів чи співвідповідачів. Суд зобов`язаний вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і стосовно тих відповідачів, які зазначені у ньому. За клопотанням позивача у разі неможливості розгляду справи без участі відповідача чи співвідповідачів у зв`язку з характером спірних правовідносин суд залучає його чи їх до участі у справі, що визначено статтею 51 ЦПК України.

Неналежна сторона у цивільному процесі - це особа, стосовно якої суд встановив, що вона не є ймовірним суб`єктом тих прав, свобод, законних інтересів чи юридичних обов`язків, щодо яких суд повинен ухвалити рішення, і у зв`язку з цим проведено її заміну або ухвалено рішення про відмову в позові.

Враховуючи зміст, характер відносин між учасниками справи та встановлені судом обставини справи, колегія суддів зазначає, що спір щодо визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини існує саме з ОСОБА_1 , яка прийняла спадщину після смерті батька ОСОБА_4 . І за заявою якої заведена спадкова справа. Натомість, ОСОБА_1 не була визначена позивачем як відповідач у справі та була помилково залучена до участі у справі як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Встановивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) (пункт 40), від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц (провадження № 14-392цс18) (пункт 50), від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (провадження № 14-512цс18) (пункти 37, 54), від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) (пункт 31.10), від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17 (провадження № 14-626цс18) (пункт 39), від 01 квітня 2020 року у справі № 520/13067/17 (провадження № 14-397цс19) (пункт 75)).

Суд першої інстанції не врахував, що у цій справі позов пред`явлено до неналежного відповідача, оскільки Мельнице-Подільська селищна рада не є належним відповідачем у розумінні вимог цивільного судочинства.

При цьому колегія суддів зазначає, що за обставин неналежного встановленого суб`єктного складу учасників справи рішення суду першої інстанції по суті спору не переглядається.

Ураховуючи викладене, апеляційний суд на підставі доказів, поданих сторонами, встановивши фактичні обставини справи, від яких залежить правильність вирішення спору, дійшов висновку про те, що судове рішення безпосередньо стосується прав та інтересів ОСОБА_1 , яка не була залучена до участі у справі в якості відповідача, що є порушенням норм процесуального права та обов`язковою підставою для скасування рішення суду першої інстанції (пункт 4 частини третьої статті 376 ЦПК України).

Питання про склад осіб, які беруть участь у справі, судом першої інстанції вирішено не було, а суд апеляційної інстанції позбавлений такої процесуальної можливості, внаслідок чого у задоволенні позову ОСОБА_2 до Мельнице-Подільської селищної ради, третя особа ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, слід відмовити.

За правилами частини шостої статті 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З матеріалів справи відомо, що ОСОБА_1 є інвалідом ІІ групи і має право на пільги, встановлені законодавством України, що підтверджується копією довідки МСЕК №675650 серії 12ААВ .

Оскільки Тернопільський апеляційний суд дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги, скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення у справі нового судового рішення про відмову у задоволенні позову, судові витрати в розмірі 1057,20 грн. за розгляд справи судом апеляційної інстанції слід стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави .

Керуючись ст.ст. 374, 376, 381-384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Борщівського районного суду Тернопільської області від 23 січня 2019 року скасувати.

Ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_2 до Мельнице-Подільської селищної ради, третя особа ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) в дохід держави судовий збір в сумі 1057 грн. 20 коп.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 13 січня 2023 року.

Головуючий Дикун С.І.

Судді: Парандюк Т.С.

Міщій О.Я.