справа № 367/7960/14-ц
провадження № 22-ц/824/6102/2023
головуючий у суді І інстанції Кравчук Ю.В.
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Писаної Т.О.

суддів - Приходька К.П., Журби С.О.

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 3 січня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Білоконь Світлана Іванівна про визнання договору дарування недійсним,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Білоконь Світлана Іванівна про визнання договору дарування недійсним.

17 жовтня 2022 року до суду надійшла позовна заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, подана ОСОБА_1 .

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 12 грудня 2022 року позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, подану ОСОБА_1 17 жовтня 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Білоконь С.І. про визнання договору дарування недійсним - залишено без руху, ОСОБА_1 надано строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі судді - 10 днів з дня отримання копії даної ухвали.

20 грудня 2022 року ОСОБА_1 на виконання вимог ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 12 грудня 2022 року подала позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, в новій редакції.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 3 січня 2023 року було відмовлено у прийнятті позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, поданої ОСОБА_1 , у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Білоконь С.І. про визнання договору дарування недійсним.

Позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, подану ОСОБА_1 , у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Білоконь С.І. про визнання договору дарування недійсним повернуто особі, яка її подала, копію позовної заяви долучено до матеріалів справи.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду ОСОБА_1 звернулася до суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та постановити нову ухвалу про залучення ОСОБА_1 до справи, як правонаступника ОСОБА_4 в статусі третьої особи з самостійними вимогами - позивача.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що суд першої інстанції в порушення вимог процесуального права згідно вимог ч.2 ст. 13, ч.,ч.6, 7 ст. 81 ЦПК України, проявив ініціативу в збиранні доказів, базуючись на припущенні про існування іншого, хоча і невідомого по матеріалам справи 367/7960/14-ц спадкоємця.

Вважає, що переписуванням пунктів вимог із ст.175 ЦПК України в своїй ухвалі суд першої інстанції безпідставно відмовив ОСОБА_1 , як правонаступнику в залученні її у справу її спадкодавця.

Відзив на апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду не надходив.

13 березня 2023 року ОСОБА_1 подала до апеляційного суду клопотання про розгляд справи у судовому засіданні, оскільки, як вважає апелянт в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування. Проте таке твердження є помилковим, оскільки предметом апеляційного оскарження є перегляд ухвали про повернення позовної заяви, а не рішення по суті спору.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвалу суду, зазначену в пункті 6 частини першої статті 353 цього Кодексу, а саме про повернення заяви позивачеві (заявникові), розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Тому, розгляд справи здійснюється без виклику сторін в порядку письмового провадження, а відповіднеклопотання не підлягає задоволенню.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Повертаючи позовну заяву ОСОБА_1 , яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, суд першої інстанції виходив із того, що ОСОБА_1 не було повністю усунуто недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі Ірпінського міського суду Київської області від 12 грудня 2022 року.

Колегія суддів повністю погоджується із таким висновком суду першої інстанції.

Відповідно до частин 1-5 статі 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У статті 52 ЦПК України зазначено, що треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

За статтею 195 ЦПК України до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження, застосовуються положення статей 193 і 194 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Взаємний зв`язок первісного і зустрічного позову може виявлятись у тому, що зустрічна вимога виключає вимогу первісну, або обидва випливають з однієї підстави, або взаємний зв`язок виникає з однорідності обставин виникнення взаємних матеріально-правових вимог між позивачем і відповідачем. Первісний і зустрічний позов можуть бути взаємозв`язаними і тоді, коли підстава зустрічного позову паралізує підставу первісного позову, а тому задоволення вимог відповідача виключає задоволення вимог позивача.

Тому, згідно із ст. 193 ЦПК України вбачається, що прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним відноситься до дискреційних повноважень суду, при цьому сам суд першої інстанції визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду, що є оціночним поняттям у кожній окремій справі та оцінку цьому може дати виключно суд, що розглядає справу як суд першої інстанції.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику.

За змістом даної норми однією з умов прийняття зустрічного позову є доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів. Доцільно їх розглядати в одному процесі тоді, коли це дозволить більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих або взаємовиключних судових рішень. І, навпаки, недоцільно розглядати ці вимоги сумісно тоді, коли це затягне розгляд справи, а вимоги повністю можуть бути розглянуті окремо.

Взаємний зв`язок первісного і зустрічного позову може виявлятись у тому, що зустрічна вимога виключає вимогу первісну, або обидва випливають з однієї підстави, або взаємний зв`язок виникає з однорідності обставин виникнення взаємних матеріально-правових вимог між позивачем і відповідачем. Первісний і зустрічний позов можуть бути взаємозв`язаними і тоді, коли підстава зустрічного позову паралізує підставу первісного позову, а тому задоволення вимог відповідача виключає задоволення вимог позивача.

У п. 21 постанови Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі №904/6157/19 вказано, що взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у наступному: - обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; - вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; - задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково.

Судом встановлено, що у провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Білоконь С.І. про визнання договору дарування недійсним.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 23 грудня 2016 року було задоволено заяву представника позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про зупинення провадження у даній справі у зв`язку зі смертю позивача до вступу правонаступників.

Відповідно до копії актового запису про смерть №493 від 4 жовтня 2016 року, позивач ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (т.2, а.с.50).

У квітні 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду першої інстанції із заявою про забезпечення доказів та визнання її позивачем у справі.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 5 лютого 2020 року було відновлено провадження у справі у зв`язку із необхідністю витребування з Державної нотаріальної контори інформації про спадкоємця після смерті ОСОБА_4 .

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 10 листопада 2020 року витребувано з Ірпінської міської державної нотаріальної контори Київської області копію спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , витяг із спадкового реєстру та реєстру заповітів, складених ОСОБА_2 .

Починаючи із травня 2021 року ОСОБА_1 неодноразово, зверталась до суду першої інстанції із клопотанням про залучення її до справи в якості правонаступника (Т. 2, а.с. 186-187, 242-243).

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 8 вересня 2022 року витребувано із Ірпінської міської державної нотаріальної контори Київської області належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Витребувано від Ірпінського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) належним чином завірений витяг з актового запису цивільного стану про смерть відповідача - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Витребувано із Ірпінської міської державної нотаріальної контори Київської області Витяг із Спадкового реєстру щодо заведеної спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

17 жовтня 2022 року до суду першої інстанції надійшла позовна заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, подана ОСОБА_1 .

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 12 грудня 2022 року позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, подану ОСОБА_1 17 жовтня 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Білоконь С.І. про визнання договору дарування недійсним - залишено без руху, ОСОБА_1 надано строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі судді - 10 днів з дня отримання копії даної ухвали.

Зокрема, у даній ухвалі зазначено, що подана ОСОБА_1 позовна заява не містить: 1)зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; 2)зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 3)виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 4)перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 5)попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Разом з тим, в ухвалі суду вказано, що незазначення ОСОБА_1 у позовній заяві змісту позовних вимог, викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; доказів, що підтверджують вказані обставини, позбавляє суд можливості оцінити дану позовну заяву з точки зору взаємопов`язаності та доцільності спільного розгляду з первісним позовом та яким чином ухвалене в майбутньому рішення суду може безпосередньо вплинути на її права чи обов`язки, виходячи з предмету спору та суб`єктного складу сторін.

Копію повного тексту ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 12 грудня 2022 року ОСОБА_1 отримала 16 грудня 2022 року.

20 грудня 2022 року ОСОБА_1 на виконання ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 12 грудня 2022 року подала позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, в новій редакції та сплачено судовий збір у розмірі 992,40 грн.

Відповідачем у даній позовній заяві зазначено ОСОБА_3 , третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - приватного нотаріуса Ірпінського міського нотаріального округу Білоконь С.І.

У позовній заяві третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_1 просить:

-визнати її, ОСОБА_1 , права та обов`язки як спадкоємця по заповіту від її спадкодавця ОСОБА_4 та постановити ухвалу;

-з метою захисту прав та обов`язків, що належали ОСОБА_4 , які вона, ОСОБА_1 успадкувала за заповітом, просить залучити її в справу 397/7960/14-ц в статусі позивача - третьої особи з самостійними вимогами, про що постановити ухвалу;

-за її, ОСОБА_1 , участі в якості позивача, продовжити розгляд справи 397/7960/14-ц за вимогою її спадкодавця ОСОБА_4 , про визнання договору дарування 19/100 частин будинку АДРЕСА_1 , укладений 28 серпня 2013 року №1331 між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 у приватного нотаріуса Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Білоконь С.І., недійсним. Вимогу свого спадкодавця про визнання договору дарування недійсним, ОСОБА_1 підтримує.

Тому, повертаючи позовну заяву ОСОБА_1 , яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, суд першої інстанції виходив із того, що ОСОБА_1 не було повністю усунуто недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі Ірпінського міського суду Київської області від 12 грудня 2022 року, які не дають підстав вважати, що зустрічна позовна заява має розглядатись із первісним позовом.

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 звертаючись із позовною заявою обґрунтовує її тим, що, на її думку, вона є спадкоємцем померлого позивача ОСОБА_4 та фактично просить визнати її права та обов`язки, як спадкоємця позивача у даній справі.

Разом з тим, порядок залучення до участі у справі правонаступника відповідної сторони визначено ст. 55 ЦПК України, який не передбачає звернення із позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, на що правильно звернув увагу суд першої інстанції.

Матеріалами справи встановлено, що з метою залучення до участі у справі правонаступників позивача, ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 8 вересня 2022 року було витребувано із Ірпінської міської державної нотаріальної контори Київської області копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Станом на час постановлення ухвали про повернення позовної заяви ОСОБА_1 копія спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , до суду першої інстанції не надійшла, а тому питання щодо залучення до участі у справі правонаступників позивача, ще не вирішене.

З урахуванням викладеного, ОСОБА_1 у апеляційній скарзі не спростовано висновок суду першої інстанції про те, що об`єднання вказаних позовів в одне провадження та спільний розгляд є недоцільним, оскільки нею не доведено, що її вимоги є самостійними вимогами, які підлягають об`єднаному розгляду із позовними вимогами у цій справі.

Доводи апеляційної скарги про те, що ухвала суду першої інстанції прийнята за неповного з`ясування обставин, які мають значення для справи, а також, що позов ОСОБА_1 мав бути прийнятим та розглянутим разом з первісним позовом, оскільки вимоги є взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, не спростовують висновків суду першої інстанції.

Суд також звертає увагу, що ОСОБА_1 не позбавлена можливості реалізувати своє право на судовий захист шляхом звернення до суду із окремою позовною заявою, або подати до суду заяву про вступ у справу в якості спадкоємця за наявності відповідних доказів.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції та не можуть бути підставою для скасування ухвали.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що вказана ухвала є законною та обґрунтованою, ухваленою на підставі норм матеріального та процесуального права, тому підстави для її скасування відсутні.

Керуючись ст.ст. 369, 374, 375, 382, 383, 384 України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 3 січня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

ГоловуючийТ.О. Писана
СуддіК.П. Приходько

С.О. Журба