Справа № 953/299/23
2/953/1906/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

"12" січня 2023 р. Суддя Київського районного суду м.Харкова Садовський К.С., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів №17 Харківської міської ради Харківської області про визнання відмови у прийнятті на роботу незаконною (необгрунтованою), стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м.Харкова із позовною заявою до відповідача Харківської спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів №17 Харківської міської ради Харківської області, відповідно до якої просить: визнати відмову у прийнятті на роботу незаконною (необгрунтованою); стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 13.10.2021 до дня вирішення спору, який, станом на 01.01.2023, становить 104088,32 гривні; стягнути з відповідача на користь позивача відшкодування моральної шкоди у сумі 3000 гривень, а також покласти на відповідача судові витрати..

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.01.2023 справу передано для розгляду судді Садовському К.С.

Після надходження позовної заяви суд вирішує питання щодо наявності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження, або відкриває провадження у справі.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд прийшов до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

В п.1-10 ч.3 цієї статті зазначений обов`язковий вміст позовної заяви.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Подана до суду позовна заява ОСОБА_1 , всупереч вимогам ст. 175 ЦПК України, не містить: офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти позивача та відповідача; відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справлення судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

Відповідно до ч.1 ст. 9 Закону «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно вимог Закону України «Про судовий збір» позивач повинен оплатити судовий збір за подання усіх позовних вимог, як немайнового характеру кожної вимоги, так і майнового.

Із позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено 3 (три) позовні вимоги, а саме:

- визнати відмову Харківської спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів №17 Харківської міської ради Харківської області у прийнятті на роботу незаконною (необгрунтованою) немайнова вимога;

-стягнути з Харківської спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів №17 Харківської міської ради Харківської області на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 13.10.2021 до дня вирішення спору, який, станом на 01.01.2023, становить 104088,32 гривні майнова вимога;

-стягнути з Харківської спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів №17 Харківської міської ради Харківської області на його користь моральну шкоду в розмірі 3000 гривень майнова вимога.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

А тому, згідно п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач не звільнений від сплати судового збору за вимоги про визнання відмови у прийнятті на роботу незаконною (необгрунтованою) та про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Також позивач не звільнений від сплати судового збору за вимогу про стягненнчя моральної шкоди.

Так, Верховний Суд у своїй постанові від 28.11.2018 по справі N 761/11472/15ц (касаційне провадження N 61-23674св18) зазначив, що вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою і судовий збір підлягає сплаті, як за вимогою майнового характеру.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Відповідно до Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2023 складає 2684 гривень.

Одночасно, за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Враховуючи вище викладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір в дохід державного бюджету за одну позовну вимогу немайнового характеру 1073,60 гривень, а також за дві позовні вимоги майнового характеру, у розмірі 1 відсотку ціни позову (104088,32 + 3000 = 1070,8832), але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073,60) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Сума, яку ОСОБА_1 просить стягнути з відповідача менше, аніж мінімальна ставка судового збору.

Таким чином, при подачі даного позову позивачем має бути сплачено судовий збір за вимоги майнового характеру в мінімальному розмірі - 1073,60 гривень.

Однак, до позовної заяви, всупереч вимогам ч.4 ст.177 ЦПК України, позивачем квитанції про сплату судового збору або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону не додано.

Відповідно до пункту 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі якщо документ, що підтверджує сплату судового збору не буде поданий у строк, встановлений судом визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві.

Ч.1 ст. 185 ЦПК України передбачено,що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява ОСОБА_1 , відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення іі недоліків, а саме: позивачу необхідно надати суду позовну заяву (примірник для суду), у якій, на виконання вимог ч.3 ст.175 ЦПК України зазначити:

- офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти позивача та відповідача;

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- зазначити докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності);

- зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, на виконання ч.4 ст.177 ЦПК України надати документи, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 1073,60 гривень за вимогу немайнового характеру та документи, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 1073,60 гривень за вимогу майнового характеру або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Кошти за оплату судового збору повинні бути перераховані за реквізитами: отримувач коштів: ГУК Харків обл/мХар Київськ/22030101, код отримувача: 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: UA0020654, код класифікації доходів бюджету: 22030101, Найменування коду класифікації доходів бюджету - Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), у призначенні платежу платником повинно бути вказано: *;101; РНОКПП платника; слова за позовом (найменування позивача», Київський районний суд м. Харкова (код клієнта за ЄДРПО для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікова картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір,за позовом___________(ПІБ чи назва установи, організації позивач; Київський районний суд м. Харкова (назва суду, де розглядаєте справа).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

На підставі наведеного, керуючись ст. 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів №17 Харківської міської ради Харківської області про визнання відмови у прийнятті на роботу незаконною (необгрунтованою), стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди - залишити без руху.

Встановити строк 5 (п`ять) діб з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Після усунення недоліків позовної заяви, документи до суду необхідно направляти із зазначенням номеру судової справи № 953/299/23 та прізвища судді, який постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя К.С.Садовський