Справа № 164/2165/19 Головуючий у 1 інстанції: Токарська І. С.
Провадження № 22-ц/802/258/23 Доповідач: Карпук А. К.
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 березня 2023 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Карпук А.К.

суддів Бовчалюк З.А., Здрилюк О. І.,

секретар Власюк О. С.

з участю: прокурора Костюк Н. В.

представника позивача Головного управління Держгеокадастру у Волинській області Ковальчук О. В.

представника відповідача Мороченця Я. І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку цивільну справу за позовом Камінь-Каширської окружної прокуратури Волинської області в інтересах держави в особі Маневицької селищної ради Волинської області, Головного управління Держгеокадастру у Волинській області, Державної інспекції архітектури та містобудування, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Державне підприємство «Маневицьке лісове господарство» до ОСОБА_1 про звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки за апеляційною скаргою позивача Керівника Камінь-Каширської окружної прокуратури на ухвалу Маневицького районного суду Волинської області від 29 грудня 2022 року,-

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2019 року перший заступник керівника Маневицької місцевої прокуратури Дуднік М.М. звернулася до суду із позовом в інтересах держави в особі Костюхнівської сільської ради Маневицького району Волинської області, Головного управління Держгеокадастру у Волинській області, Управління державної архітектурно будівельної інспекції у Волинській області, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Державне підприємство «Маневицьке лісове господарство» до ОСОБА_1 про зобов`язання звільнити самовільно зайняту земельну ділянку, загальною площею 0,1694 га в с.Колодії Маневицького району, привівши її у попередній стан шляхом звільнення від будівель та споруд за власний рахунок.

Ухвалою Маневицького районного суду від 29 грудня 2022 року позов прокурора залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу суду скасувати, справу передати до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Вважає помилковим висновок суду про недоведеність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді.

У відзиві на апеляційну скаргу Головне управління Держгеокадастру у Волинській області апеляційну скаргу підтримує, зазначає, що підставою звернення прокурора з позовом до суду стало виявлене порушення земельного законодавства. Головне управління Держгеокадастру у Волинській області здійснює державний контроль за охороною та використанням земель. У зв`язку з недостатністю фінансування позбавлене можливості звернутися до суду, позов прокурора підтримує.

Відповідач ОСОБА_1 просить ухвалу суду залишити без змін. Зазначає, що прокурором не було дотримано порядку , передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» та не підтверджено підстав для представництва.

Також посилається на те, що земельна ділянка з кадастровим номером 072368400:03:002:0177 має цільове призначення для ведення лісового господарства і пов`язаних з ним послуг, у зв`язку з чим Головне управління Держгеокадастру та Маневицька селищна рада не може бути позивачем у справі.

У відповіді на відзив прокурор заперечує викладені у відзиві обставини.

Перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваної ухвали, а також доводи апеляційної скарги, апеляційний суддійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Маневицього районного суду від 21 січня 2020 року відкрито провадження у справі.

Жодних недоліків цієї заяви в частині відсутності обґрунтування прокурором підстави для здійснення представництва інтересів держави суд першої інстанції не виявив і позовну заяву прокурора як з цих, так і з інших підстав без руху не залишив.

Виходячи з ухвали Маневицького районного суд від 16 березня 2020 року, суд уточнив позовні вимоги прокурора, встановив склад осіб, які братимуть участь у справі, проведено опитування представників позивача по суті позовних вимог, визначено докази , яким обґрунтовано позовні вимоги, з`ясовано заперечення відповідача. Справу призначено до судового розгляду.

Натомість за результатами розгляду справи по суті, який продовжувався до грудня 2022 року, суд ухвалив судове рішення про залишення позову без розгляду.

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що при зверненні до суду прокурором не виконані вимоги ЗУ «Про прокуратуру», не доведено підстав для представництва, неправильно визначено коло позивачів, в інтересах яких прокурор звернувся до суду.

Такий висновок зроблений судом з порушенням норм процесуального права з огляду на таке.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци перший і другий частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача (частини четверта, п`ята статті 53 ГПК України) .

Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив нездійснення або неналежне здійснення захисту інтересів держави суб`єктом владних повноважень, за наявності у визначеного прокурором позивача процесуальної правосуб`єктності та контрольних повноважень у спірних правовідносинах, то при розгляді справи належить з`ясувати питання щодо належності (ефективності) обраного прокурором способу захисту порушеного права у взаємозв`язку з обсягом відповідної компетенції позивача, що може мати остаточне значення для правильного вирішення заявленого позову.

Належність і ефективність обраного прокурором способу захисту порушеного права та його відповідність компетенції суб`єкта владних повноважень, визначеного прокурором в якості позивача, оцінюється судом за результатами розгляду справи по суті, а невідповідність обраного прокурором способу захисту цим критеріям є підставою для відмови у задоволенні позову.

Із змісту позовної заяви вбачається, що підставою для представництва прокурор зазначив неналежне здійснення захисту інтересів держави уповноваженими органами, які реалізують державну політику у сфері земельних відносин Головним управлінням Держгеокадастру у Волинській області, а також нездійснення захисту інтересів держави в сфері земельних правовідносин Костюхівською сільською радою, правонаступником якої є Маневицька селищна рада, невжиття ефективних заходів шляхом зверення до суду щодо самочинного будівництва на смаовільно зайнятій земельній ділянці Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області, оскільки застосовані цими органами заходи реагування не призвели до усунення порушення земельного законодавства відповідачем ОСОБА_1 .

До позовної заяви прокурором надано докази, з яких вбачається, що перевіряючи інформацію про самовільне зайняття земельної ділянки, самочинну її забудову відповідачем ОСОБА_1 , прокурор неодноразово у період з липня 2019 року звертався із запитами:

- до Костюхівської сільської ради Маневицького району щодо законності користування спірною земельною ділянкою, яка доказів про оформлення договору оренди або доказів щодо набуття парва власності ОСОБА_1 не надала;

- до Головного управління Держгеокадастру у Волинській області щодо перевірки використання земельної ділянки площею 0.1694 га (кадастровий номер суміжної земельної ділянки :03:002:0157, яка розташована в межах села Колодії на території Маневицького району Волинської області.

За наслідками перевірки було встановлено про самовільне зайняття ОСОБА_1 земельної ділянки, 29 травня 2019 року складено протокол про адміністративне правопорушення,

Листом від 09 грудня 2019 року Головне управління Держгеокадастру у Волинській області повідомлено прокурора, що ОСОБА_1 не виконано припис від 10 жовтня 2019 року щодо вжиття заходів по усуненню порушень земельного законодавства та про направлення до Конюхівської сільської ради листа про наявність підстав для звернення з позовом до суду про звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки;

- до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Волинській області щодо перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за наслідками якої ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 188-42 КУпАП на підставі постанови від 12 червня 2019 року.

Також ОСОБА_1 внесено припис від 27 вересня 2019 року, яким забудовника ОСОБА_1 зобов`язано усунути виявлені порушення містобудівного законодавства до 27 листопада 2019 року, який ОСОБА_1 не виконано.

Постановою Державної архітектурно-будівельної інспекції від 02 жовтня 2019 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності на підставі ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 зазначила, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

У справі, що розглядається, зверненню прокурора з позовом до суду передувало ініційоване прокурором проведення контролюючими органами перевірки дотримання земельного законодавства та правомірності землекористування відповідачем ОСОБА_2 , за наслідками перевірок ці ж контролюючі органи встановили порушення вимог земельного законодавства, однак упродовж тривалого часу з червня 2019 року, незважаючи на визнання ОСОБА_2 порушень земельного законодавства та сплати штрафів на виконання постанов про притягнення його адміністративної відповідальності, невиконання ОСОБА_2 вимог приписів про усунення порушень земельного законодавства, жоден із державних органів чи орган місцевого самоврядування не звернувся до суду.

Тому прокурор відповідно до приписів статті 23 Закону України «Про прокуратуру» набув права подати позов, навівши в позовній заяві обгрунтування підстав для представництва. З огляду на викладене, та обставина, що прокурор в день звернення до суду, а не раніше, направив позивачам повідомлення про поданий позов, ураховуючи викладені обставини, не спростовує права прокурора на представництво в суді законних інтересів держави. У компетентних органів було достатньо часу , щоб після виявлення у 2019 році порушень земельного законодавства та зважаючи, що превентивні заходи не дають бажаного результату, звернутися самостійно, в межах наданих повноважень, з відповідним позовом до суду, однак цього зроблено не було.

Наведеним спростовуються викладені в мотивувальній частині оскарженої ухвали висновки суду про те, що прокурором не доведено підстав для представництва держави в суді, що послугувало підставою для залишення позову прокурора без розгляду.

Зазначаючи в оскраженій ухвалі про недоведеність прокурором цільового призначення спірної земельної ділянки, суд не послався на належні докази, які спростовують доводи прокурора, що спірна земельна ділянка відноситься до земель сільськогосподарського призначення, тому висновок суду у цій частині є передчасним.

З огляду на викладене, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що у даному випадку прокурором не доведено підстав для представництва держави в суді, тому оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду на підставі статті 379 ЦПК України.

Керуючись статтями 367, 374, 379 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу позивача Керівника Камінь-Каширської окружної прокуратури задовольнити.

Ухвалу Маневицького районного суду Волинської області від 29 грудня 2022 року в даній справі скасувати, справу передати для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді