Справа № 712/9255/21
Провадження № 2/712/137/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 січня2023 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі головуючого судді Токової С.Є.
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди завданої злочином, -
В С Т А Н О В И В :
Позивач ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди завданої злочином.
Позовні вимоги обгрунтовує тим, що вироком Соснівського районного суду м.Черкаси від 29 липня 2020 року відповідача ОСОБА_2 було визнано винною у вчиненні кримінального проступку передбаченого ч.1 ст. 357, ч.1 ст. 185 КК України та їй призначено покарання з іспитовим строком.
Черкаським апеляційним судом 23.02.2021 року у справі постановлено новий вирок. Зміна вироку стосувалась призначеного покарання.
Вироком суду було встановлено, що ОСОБА_4 16.05.2020 року точного часу проведеним досудовим розслідуванням встановити не представилось можливим, перебуваючи за місцем проживання ОСОБА_1 а саме за адресою: АДРЕСА_1 , помітила пластикову банківську карту ПАТ КБ НОМЕР_1 , випущену на його ім`я, яка перебувала в кишені куртки, що знаходилась в коридорі за місцем проживання, після чого, умисно, таємно, з корисливих мотивів викрала її. В подальшому відповідачка неодноразово розраховувалась за товар, використовуючи вищевказану банківську картку позивача, що в загальному розмірі складає 2831,74 грн., завдавши позивачу матеріальної шкоди на вказану суму.

У вказаному кримінальному провадженні позивач мав статус потерпілого, проте цивільний позов не заявляв.

В подальшому, він звертався до Соснівського районного суду міста Черкаси про стягнення з відповідача матеріальної шкоди.

Крім матеріальної шкоди, йому заподіяно також і моральну шкоду, яка полягає в тому, що він протягом досить тривалого часу із 17.05.2020 року, з дня вчинення злочину і по даний час позбавлений можливості користуватись своїми коштами, якими злочинним шляхом заволоділа відповідач. Матеріальні збитки йому не повернуто , що спричиняє моральні страждання, оскільки він не працює, кошти отримує від періодичних разових робіт, які в умовах карантину практично не можливо було знайти . Він фактично залишився від засобів до існування. На поновлення власної платоспроможності він витратив значний час адже потрібно було не тільки заробляти суму, яка була втрачена внаслідок вчинення відносно нього злочину, а й заробляти кошти на подальше існування. Грошові кошти внаслідок злочинних дій , було знято із кредитного рахунку внаслідок чого він змушений виплачувати банку кошти за користування кредитом.

Також на його емоційний стан вплинуло і те, що він тривалий час перебував з відповідачкою у дружніх стосунках , повністю довіряв їй та покладався на неї , а остання, перебуваючи у гостях в його квартирі вчинила протиправне діяння.

Заподіяння моральної шкоди також обгрунтовує тим, що за період поновлення його порушених прав життя було перенасичено негативними емоціями , психічними переживаннями.

Враховуючи присутність психологічно травмуючого фактору (неправомірних дій відповідача), виходячи із принципу розумності та справедливості, розмір моральної шкоди визначає 50 000 грн. та просить суд стягнути їх з відповідача.

Ухвалою від 27 січня 2022 року провадження у справі відкрито та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без виклику ( повідомлення сторін). Клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін від позивача та відповідача не надходило.

Відповідач ОСОБА_4 відзив на позовну заяву до суду не подавала.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін, на підставі доказів, поданих разом із матеріалами позову з ухваленням заочного рішення відповідно до ст. ст. 280-283 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини, що регулюються нормами цивільного законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.16 Цивільного КодексуУкраїни кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вироком Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 липня 2020 року відповідача ОСОБА_4 визнано винною у вчинненні кримінального проступку, передбаченогоч.1 ст.357, ч. 1 ст. 185 КК України.

Вироком Черкаського апеляційного суду від 23 лютого 2021 року вирок Соснівського районного суду м. Черкаси від 29.07.2020 року відносно ОСОБА_4 скасовано в частині призначеного покарання.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до ч. 7 ст. 128 КПК України, особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Зі змісту вироку суду вбачається, що цивільний позов у справі не пред"являвся, в той же час позивач був визнаний потерпілим.

Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи (частини перша, друга статті 23 ЦК України).

Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті (частина перша статті 1167 ЦК України).

По своїй суті зобов`язання про компенсацію моральної шкоди є досить специфічним зобов`язанням, оскільки не на всіх етапах свого існування характеризується визначеністю змісту, а саме щодо способу та розміру компенсації. Джерелом визначеності змісту обов`язку особи, що завдала моральної шкоди, може бути: договір особи, що завдала моральної шкоди, з потерпілим, в якому сторони домовилися зокрема, про розмір, спосіб, строки компенсації моральної шкоди; у випадку, якщо не досягли домовленості, то рішення суду в якому визначається спосіб та розмір компенсації моральної шкоди ( Постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 березня 2021 року у справі № 180/1735/16-ц (провадження № 61-18013сво18).

Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди. У разі встановлення конкретної особи, яка завдала моральної шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування: позивач повинен довести наявність моральної шкоди та причинний зв`язок; відповідач доводить відсутність протиправності та вини. Завдання моральної шкоди - явище завжди негативне. Проте з цього не слідує, що будь-яка завдана моральна шкода породжує зобов`язання з її відшкодування. Покладення обов`язку відшкодувати завдану моральну шкоду може мати місце лише за умови, коли шкода була викликана протиправною поведінкою відповідальної за неї особи (Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року в справі № 487/6970/20 (провадження № 61-1132св22).

Гроші виступають еквівалентом моральної шкоди. Грошові кошти, як загальний еквівалент всіх цінностей, в економічному розумінні «трансформують» шкоду в загальнодоступне вираження, а розмір відшкодування «обчислює» шкоду. Розмір визначеної компенсації повинен, хоча б наближено, бути мірою моральної шкоди та відновлення стану потерпілого. При визначенні компенсації моральної шкоди складність полягає у неможливості її обчислення за допомогою будь-якої грошової шкали чи прирівняння до іншого майнового еквіваленту. Тому грошова сума компенсації моральної шкоди є лише ймовірною, і при її визначенні враховуються характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, інші обставин, які мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості (Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року в справі № 487/6970/20 (провадження № 61?1132св22).

Абзац другий частини третьої статті 23 ЦК України, у якому вжитий термін «інші обставини, які мають істотне значення» саме тому і не визначає повний перелік цих обставин, оскільки вони можуть різнитися залежно від ситуації кожного потерпілого, особливості якої він доводить суду. Обсяг немайнових втрат потерпілого є відкритим, і в кожному конкретному випадку може бути доповнений обставиною, яка впливає на формування розміру грошового відшкодування цих втрат. Розмір відшкодування моральної шкоди перебуває у взаємозв`язку з фізичним болем, моральними стражданнями, іншими немайновими втратами, яких зазнала потерпіла особа, а не із виключністю переліку та кількістю обставин, які суд має врахувати.

Вина відповідача встановлена вироком Соснівського районного суду міста Черкаси від 29 липня 2020 року, який вироком Черкаського апеляційного суду від 23.01.2021 року скасовано в частині призначеного покарання .

Із наданих суду доказів також вбачається, що відповідачу крім матеріальної шкоди, розмір якої визначений рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 травня 2021 року 2831 грн.74 коп. заподіяно моральну шкоду, яка полягає у тому, що останній витрачав свій власний час на відновлення порушених прав, зокрема приймав участь у слідчих діях, судових засіданнях.

Крім того, внаслідок неправомірного заволодіння відповідачкою його коштами, фактично залишився без засобів існування, що призвело до необхідності прикладання додаткових зусиль до пошуку роботи в умовах карантину . Також, кошти, якими заволоділа відповідач були зняті з кредитного рахунку ОСОБА_3 в банку і він змушений був виплачувати їх як кредит.

Також , такими, що заслуговують на увагу є і доводи позивача щодо перебування з відповідачкою у довірливих, дружніх відносинах.

Отже, виходячи з наведеного, оскільки моральна шкода була спричинена позивачу з вини відповідача ОСОБА_4 , внаслідок вчинення нею проступку, передбаченого ч.1 ст.357, ч.1 ст.185 КК України, відповідач ОСОБА_4 жодних заперечень з приводу позову не висловила , відзив на адресу суду не направила, суд вважає за необхідне, частково задовольнити позовні вимоги та стягнути з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди 2 000 грн.

Визначаючи такий розмір моральної шкоди, суд виходить із засад розумності, виваженості та справедливості.

Згідност.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Крім того, за імперативними вимогами частини шостої статті 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, у тому числі судового збору (частина перша статті 133 ЦПК України), з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли (у даному випадкудержави).

На підставіст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача в дохід держави судовий збір в розмірі 908 грн.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 81, 82, 133, 137, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 15, 16, 1167, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РОКПП НОМЕР_3 , адреса : АДРЕСА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 2 000 ( дві тисячі ) грн.

Заочне рішення може бути переглянуто Соснівським районним судом м. Черкаси за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем до Соснівського районного суду м. Черкаси протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду, шляхом подання через Соснівський районний суд м. Черкаси апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення зазначених строків або після розгляду справи в апеляційному порядку Черкаським апеляційним судом, якщо таке рішення не буде скасовано.

Учасники справи - позивач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ; відповідач: ОСОБА_2 , АДРЕСА_2

ГОЛОВУЮЧИЙ: