РІШЕННЯ

іменем України

Справа № 285/4550/22

провадження у справі № 2/0285/201/23

03 лютого 2023 року м. Звягель

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді…...…………….Літвин О. О. ,

секретаря……………………….....Клечковської М. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу

за правилами загального позовного провадження

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2022 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, в якому з урахуванням уточнених позовних вимог, просив визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном 3 місяці.

В обґрунтування вимог зазначає, що є спадкоємцем померлого за заповітом. В шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті батька через те, що не знав про наявність заповіту на своє ім`я та його рідного брата ОСОБА_2 . При зверненні до нотаріуса отримав відмову, у зв`язку з відсутністю факту прийняття спадщини. Просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, оскільки вважає причину його пропуску поважною.

Сторони в судове засідання не прибули.

Позивач надіслав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити.

Відповідач у заяві від 25.01.2023 визнав повністю позовні вимоги, не заперечив щодо їх задоволення, просив справу слухати за його відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Новоград-Волинський Житомирської області помер ОСОБА_4 у віці 84 роки, що підтверджується відповідною копією свідоцтва про смерть. На день смерті він проживав разом із ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (відповідачем) за адресою: АДРЕСА_1 (довідка №95 від 31.01.2023).

Родинні стосунки між померлим та позивачем, як батька та сина, підтверджуються копією свідоцтва про народження останнього.

За життя ОСОБА_7 розпорядився своїм майном, зокрема, склавши заповіт на ім`я позивача та ОСОБА_8 , який був посвідчений 07.06.2012 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу та зареєстрований в Спадковому реєстрі за №1697.

У січні 2022 року спадкоємець ОСОБА_9 помер.

З заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті свого батька позивач протягом встановленого ст.1270 ЦК України строку, який розпочався з 12.06.2018 та закінчився 12.12.2018, не звернувся.

Відповідно до постанови нотаріуса від 22.09.2022 позивачу було відмовлено в оформленні спадкових прав на майно померлого ОСОБА_10 у зв`язку з відсутністю факту прийняття спадщини.

Спадкове майно, що залишилось після смерті ОСОБА_10 , складається з житлового будинку та земельної ділянки по АДРЕСА_2 (копії: свідоцтва про право власності на житловий будинок від 10.05.2005, витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно бюро технічної інвентаризації від 12.05.20225, витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 07.07.2020, технічного паспорту від 26.06.2020, державного акту на право приватної власності на землю від 18.08.1998, витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 21.05.2020).

Крім спадкоємців за заповітом, інші особи з заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_10 , не звертались, свідоцтва про право на спадщину не видавались.

Спадкова справа після смерті ОСОБА_11 (другого спадкоємця за заповітом ОСОБА_10 ) не відкривалась, його спадкоємцем є син ОСОБА_12 , відповідач по справі.

Обставини, на які посилається позивач, як на підставу для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини (необізнаність про існування заповіту), суд визнає поважними причинами пропуску вказаного строку, що унеможливили чи в інший спосіб перешкодили йому вчасно реалізувати право на подання заяви про прийняття спадщини та є об`єктивними перешкодами для здійснення такої дії.

Позивач є спадкоємцем померлого батька, інші можливі спадкоємці свої заперечення з приводу позовних вимог не висловили, а тому продовження ОСОБА_13 строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_10 не суперечитиме закону та не порушить інших прав та інтересів.

В той же час, в судовому засіданні не було обґрунтовано доцільність визначення строку для подачі заяви тривалістю три місяці, а тому суд приходить до переконання, що два місяці є достатнім строком для подання позивачем нотаріусу відповідної заяви.

Отже, позовні вимоги слід задовольнити частково.

Керуючись статтями 4, 12, 13, 76-81, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,

додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

терміном 2 (два) місяці, з моменту вступу рішення в законну силу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча суддя О. О. Літвин