Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа №377/601/22

Провадження №2/377/25/23

11 січня 2023 року Славутицький міський суд Київської області у складі: головуючої судді Теремецької Н.Ф., за участю секретаря судового засідання Гаєвої К.Г., за відсутності сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Славутичі за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

У С Т А Н О В И В:

12 грудня 2022 року до суду надійшла позовна заява, у якій позивач, посилаючись на статті 104-105, 110, 112 СК України, просить розірвати шлюб між ним, ОСОБА_1 , та ОСОБА_3 , зареєстрований 27 квітня 2016 року Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 358.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 27 квітня 2016 року між ним та відповідачем був укладений шлюб, зареєстрований Шевченківським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 358. У сторін народилась дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач з відповідачем вже тривалий час не можуть знайти порозуміння внаслідок психологічної несумісності. Через різні погляди на сімейне життя та життєвий устрій між сторонами виникали непорозуміння. Внаслідок цих подій позивачем втрачено довіру та почуття любові до відповідача, що унеможливлює їх спільне життя як подружжя. З лютого 2022 року сторони спільно не проживають та припинили вести спільне господарство і спільний бюджет, відтак шлюб носить суто формальний характер, а примирення є неможливим. Відсутність почуття взаємної любові, поваги, взаємодопомоги, злагоди та можливості підтримувати нормальну атмосферу в сім`ї на дружніх засадах є причиною вважати, що збереження шлюбу між сторонами неможливе та суперечить інтересам позивача і інтересам неповнолітньої дитини сторін.

Ухвалою судді від 22 грудня 2022 року після виконання вимог, передбачених частиною 6 статті 187 ЦПК України, було прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи в порядку спрощеного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання на 11 січня 2023 року.

В призначене судове засідання позивач не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином. До суду поштою від позивача надійшла заява, в якій він просив розгляд справи здійснювати без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив позов задовольнити.

Відповідач в призначене судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлена належним чином. До суду подала заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги визнала в повному обсязі та просила їх задовольнити.

Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи судом встановлено, що згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 27 квітня 2016 року Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_1 та ОСОБА_5 27 квітня 2016 року зареєстрували шлюб у Шевченківському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, про що 27 квітня 2016 року складено відповідний актовий запис № 358. Після державної реєстрації шлюбу присвоєні прізвища: чоловіку ОСОБА_6 , дружині ОСОБА_6 .

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 27 квітня 2016 року Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, копія якого долучена до матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_2 у сторін народилася дочка ОСОБА_4 , батьком якої є позивач, мати відповідач.

Як вбачається із змісту позовної заяви, причиною звернення позивача до суду з даною позовною заявою є те, що позивач з відповідачем вже тривалий не можуть знайти порозуміння, внаслідок психологічної несумісності. Через різні погляди на сімейне життя та життєвий устрій між сторонами виникали непорозуміння, внаслідок чого позивачем втрачено довіру та почуття любові до відповідача, що унеможливлює їх спільне життя як подружжя. З лютого 2022 року сторони спільно не проживають та припинили вести спільне господарство та спільний бюджет, відтак шлюб носить суто формальний характер, а примирення є неможливим. Між сторонами відсутній спір щодо місця проживання дитини після розірвання шлюбу дитина залишається проживати разом з матір`ю.

Відповідно до положень статті 51 Конституції України, частини 1 статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

З статті 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 р., ратифікована Україною 17 липня 1997 р.) вбачається, що кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Згідно з частиною 2 статті 18, пункту 3 статті 51, частиною 3 статті 56, частиною 1 статті 110 СК України, дружина і чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань, при цьому способом захисту сімейних прав та інтересів, у тому числі є право на припинення шлюбних відносин шляхом пред`явлення до суду позову про розірвання шлюбу одним з подружжя.

Відповідно до частини 2 статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що за час сімейного життя у сторін склалася обстановка, що виключає можливість спільного проживання. Примирення між подружжям та збереження сім`ї неможливо.

За таких обставин суд дійшов до висновку, що сім`я розпалася остаточно, а шлюб існує формально, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам позивача та відповідача.

Враховуючи відсутність обставин, що перешкоджають розірванню шлюбу, передбачених частиною 2 статті 110 СК України, суд вважає за необхідне позов про розірвання шлюбу задовольнити, оскільки позовні вимоги є обґрунтованими і такими, що не суперечать закону та не порушують права інших осіб.

Як вбачається із змісту позовної заяви, дитина сторін дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після розірвання шлюбу залишається проживати разом з відповідачем.

У відповідності до статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

В заяві відповідач зазначила, що після розірвання шлюбу вона бажає залишити прізвище « ОСОБА_6 ».

Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За змістом частини 1 статті 142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Виходячи з наведеного, враховуючи, що відповідач визнала позов до початку розгляду справи по суті, то на користь позивача з державного бюджету підлягає поверненню 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, тобто 496,20 гривень, інша частина судового збору, сплаченого позивачем при поданні позову, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 258, 263-265 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , зареєстрований 27 квітня 2016 року Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 358.

Після розірвання шлюбу залишити прізвище дружини ОСОБА_6 .

Головному управлінню Державної казначейської служби України в Київській області повернути ОСОБА_1 496 гривень 20 копійок сплаченого судового збору при поданні позову згідно копії квитанції АТ «ТАСКОМБАНК» № 0230-4138-1863-9379 від 01 грудня 2022 року, оригінал якої знаходиться в матеріалах даної цивільної справи № 377/601/22, провадження № 2/377/25/23.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 496 гривень 20 копійок.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду. Апеляційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 .

Повне рішення суду складено 11 січня 2023 року.

Суддя Н. Ф. Теремецька