Ухвала

21 березня 2023 року

м. Київ

справа № 308/3260/20

провадження № 61-3801ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на додаткову постанову Закарпатського апеляційного суду від 01 лютого 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Мигальчич Людмила Анатоліївна, до ОСОБА_1 про стягнення коштів за порушення виконання грошового зобов`язання,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення коштів за порушення виконання грошового зобов`язання та просив суд стягнути з ОСОБА_1 на його користь кошти за порушення виконання нею грошового зобов`язання за період прострочення з 07 черавня 2017 року (дата проведення експертизи з визначення вартості майна) по 01 квітня 2020 року(дата звернення до суду з цим позовом) у розмірі 11 521,87 грн, із яких 8 113,80 грн інфляційні втрати та 3 408,07 грн три процентів річних, а також вирішити питання щодо розподілу судових витрат.

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27 квітня 2021 року позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 кошти за порушення грошового зобов`язання за період із 13 лютого 2020 року по 01 квітня 2020 року у розмірі 484,30 грн, які складаються із 162,17 грн - 3 % річних та 322,14 грн - інфляційних збитків, а також судовий збір у розмірі 35,28 грн і 2 000 грн витрат на правову допомогу, пов`язані з розглядом справи. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 24 жовтня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27 квітня 2021 року в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 коштів за порушення грошового зобов`язання за період з 13 лютого 2020 року по 01 квітня 2020 року змінено, визначено цю суму в розмірі 338,36 грн, із яких 137,86 грн - 3% річних та 200,50 грн - індекс інфляції. У решті рішення суду залишено без змін. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 1 000 грн за надання правничої допомоги.

29 листопада 2022 року від ОСОБА_1 до Закарпатського апеляційного суду надійшла заява про виправлення описок, арифметичної помилки в указаній вище постанові суду апеляційної інстанції та ухвалення додаткового рішення про вирішення питання щодо розподілу судових витрат.

Додатковою постановою Закарпатського апеляційного суду від 01 лютого 2023 року заяву ОСОБА_1 задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 36,35 грн понесених судових витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

У задоволенні заяви про виправлення описок у постанові Закарпатського апеляційного суду від 24 жовтня 2022 року відмовлено.

09 березня 2023 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати додаткову постанову Закарпатського апеляційного суду від 01 лютого 2023 року в частині виправлення описок та ухвалити у даній частині нове рішення.

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.

Згідно зі статтею 129 Конституції України та статтями 2, 17 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, як суду права, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, враховуючи те, що провадження здійснюється судом після розгляду справи судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, зазначених у цій же статті ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом спору у даній справі є стягнення коштів за порушення виконання грошового зобов`язання.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку (пункт 1 частини першої статті 176 ЦПК України).

З матеріалів касаційного провадження вбачається, що ціна позову в даній справі становить 11 521,87 грн, що станом на 01 січня 2023 року не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684 грн х 250 = 671 000 грн). Справа № 308/3260/20 є незначної складності та не належить до виключень, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Зазначена справа є малозначною відповідно до вищенаведених приписів ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилань на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню.

Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну та предмет позову, складність справи та значення справи для сторін і суспільства й також не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Зазначення у додатковій постанові Закарпатського апеляційного суду від 01 лютого 2023 рокупро можливість оскарження цієї постанови в касаційному порядку не є підставою для перегляду справи судом касаційної інстанції, оскільки справа є малозначною, а тому ухвалені у ній судові рішення касаційному оскарженню не підлягають.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки заявник подав касаційну скаргу на судові рішення, які не підлягають касаційному оскарженню, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження.

Разом із тим, не потребують окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, вимог статей 390 та 392 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись статтею 129 Конституції України, статтею 19, статтею 260, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на додаткову постанову Закарпатського апеляційного суду від 01 лютого 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Мигальчич Людмила Анатоліївна, до ОСОБА_1 про стягнення коштів за порушення виконання грошового зобов`язання відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

М. Ю. Тітов