ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 814/689/22 Номер провадження 22ск/814/1/23 Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в особі судді судової палати з розгляду цивільних справ Пікуля В.П., при секретарі Філоненко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Бурлак Маргарита Володимирівна, про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» від 05 липня 2022 року, ухваленого суддею Сліпченко Ю.А., у третейській справі № 48/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовної заяви про стягнення заборгованості

У грудні 2021 року ОСОБА_2 звернувся до Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування заяви зазначено, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 був укладений договір безвідсоткової позики від 12 квітня 2021 року, відповідно до умов якого позикодавець зобов`язався передати у власність позичальнику грошові кошти, а позичальник зобов`язувався повернути позику в обумовлений цим договором строк.

12 квітня 2021 року позивач передав у власність відповідачу грошові кошти у сумі 30000,00 грн, що підтверджується власноруч написаною та підписаною відповідачем розпискою.

Згідно укладеного договору позичальник зобов`язувався повернути позику не пізніше 12 квітня 2022 року.

Відповідно до пункту 7 договору безвідсоткової позики від 12 квітня 2021 року позикодавець має право вимагати дострокового повернення наданої позики. 07 вересня 2021 року ОСОБА_2 надіслав письмову вимогу про повернення позики із проханням достроково повернути отримані у нього грошові кошти в сумі 30000,00 грн не пізніше семи календарних днів з моменту отримання листа, однак поштове відправлення не було вручено адресату та повернулося у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

Станом на 17 листопада 2021 року свої зобов`язання за договором безвідсоткової позики від 12 квітня 2021 року відповідач не виконав позику не повернув, чим прострочив виконання грошового зобов`язання та порушив умови договору безвідсоткової позики.

Крім того, сторони безвідсоткової позики від 12 квітня 2021 року пунктом 12 узгодили, що в разі недосягнення згоди між сторонами цього договору усі спори, розбіжності, вимоги або претензії, що виникають з цього договору (правочину) або у зв`язку з ним або витікають з нього, у тому числі пов`язані з виконанням, порушенням, припиненням, дійсністю або недійсністю цього договору, підлягають остаточному вирішенню у Постійно діючому третейському суді при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» у відповідності із його регламентом, який є невід`ємною частиною третейського застереження. Місцезнаходження, найменування сторін, місце та дата укладення третейського застереження є тотожними до реквізитів, зазначених у цьому договорі. Сторони домовились, що розгляд їх спору у третейському суді буде проходити тільки на підставі письмових матеріалів наданих сторонами, без проведення усного слухання і виклику сторін.

У зв`язку з вищевказаним, ОСОБА_2 прохав суд стягнути з ОСОБА_3 на свою користь суму боргу, що складає 30000,00 грн та суму третейського збору, що складає 2000,00 грн.

Короткий зміст рішення

Рішенням Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» від 05 липня 2022 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено в повному обсязі.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 суму боргу за договором безвідсоткової позики від 12 квітня 2021 року в розмірі 30000,00 грн.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 суму третейського збору у розмірі 2000,00 грн.

Рішення третейського суду мотивовано тим, що станом на дату розгляду справи відповідач зобов`язання за договором не виконала: позику в розмірі 30000,00 грн не повернула позивачу. Крім того, відповідач жодного доказу в підтвердження відсутності заборгованості за договором безвідсоткової позики до третейського суду не подала.

Короткий зміст вимог заяви

Не погодившись з рішенням Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» від 05 липня 2022 року, ОСОБА_3 звернулася до Полтавського апеляційного суду із заявою про скасування рішення третейського суду.

У заяві відповідач прохала суд скасувати рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» від 05 липня 2022 року про стягнення боргу з ОСОБА_3 за договором безвідсоткової позики від 12 квітня 2021 року в розмірі 30000,00 грн.

Позиції учасників справи

Узагальнені доводи особи, яка подала заяву

На думку особи, яка подала заяву про скасування рішення третейського суду, підставою для оскарження та скасування даного рішення є невідповідність складу суду вимогам статей 16-19 Закону України «Про третейські суди», прийняття судом рішення про права та обов`язки осіб, які не брали участь у справі, а також третейським судом не було взято до уваги те, що третейське застереження є недійсним за законом, тобто нікчемним.

Відповідач зазначає, що вона жодних грошових коштів у будь-якій формі від позивача не отримувала, а сам текст договору позики підписаний нею під впливом помилки, що свідчить про недійсність правочину.

Крім того, третейське застереження є нікчемним у зв`язку з відсутністю в ньому визначеного предмету спору, який може бути переданий на вирішення третейського суду.

Вказано й на порушення порядку формування складу третейського суду, оскільки при обранні судді третейського суду не було враховано думку відповідача.

Також представник відповідача зазначає, що судова кореспонденція відповідачем не отримувалася, у зв`язку з чим остання не мала можливості реалізувати свої процесуальні права сторони в цьому спорі.

Узагальнені доводи особи, яка подала заперечення на заяву

ОСОБА_2 у поданих ним запереченнях зазначає, що при розгляді заяви про скасування рішення третейського суду суд не перевіряє рішення третейського суду на відповідність нормам матеріального або процесуального права, а перевіряє лише на дотримання процедурних вимог, які встановлені законом.

Вказано, що заявник не оспорює укладене третейське застереження, а вважає його нікчемним, що не відповідає фактичним обставинам справи та суперечить судовій практиці, на яку посилається остання.

Що ж стосується складу суду, то його було сформовано згідно Регламенту Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз».

Крім того, третейський суд надсилав ОСОБА_3 поштові відправлення щодо розгляду даної справи на останню відому адресу її проживання.

Щодо явки та позиції учасників справи в суді

Представник заявника ОСОБА_1 адвокат Бурлак М.В., взявши участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції, вимоги заяви про скасування рішення третейського суду підтримала та прохала їх задовольнити.

Представник ОСОБА_2 адвокат Мітін Д.В. проти задоволення заяви заперечував, вказавши на виключні підстави для скасування, які передбачені нормами ЦПК України.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Полтавського апеляційного суду, вислухавши пояснення учасників справи, які з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи заяви про скасування рішення третейського суду, приходить до такого висновку.

Встановлені обставини справи

З матеріалів третейської справи №48/21 встановлено, що 12 квітня 2021 року між позивачем, ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий Київським РВ ПМУ УМВС України в Полтавській області 22 квітня 1998 року) як позикодавцем, з однієї сторони та відповідачем, ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , паспорт № НОМЕР_2 , виданий 11 березня 2019 року, орган, що видав 5316) як позичальником, з іншої сторони, було укладено договір безвідсоткової позики.

Відповідно до пункту 1 договору безвідсоткової позики, позикодавець передає у власність позичальнику грошові кошти - далі по тексту договору (позику), а останній зобов`язується повернути позику позикодавцеві в обумовлений цим договором строк.

Згідно із пунктом 2 договору, розмір позики за цим договором складає 30 000,00 грн.

Позикодавець зобов`язується передати позику в момент підписання договору (пункт 3).

Позика надається в обмін на розписку позичальника (пункт 4)

Строк надання позики складає 12 місяців з моменту підписання договору та надання позики (пункт 5).

Позичальник має право у будь-який час повністю погасити позику (пункт 6).

Позикодавець має право вимагати дострокового повернення наданої позики (пункт 7).

Крім того, пунктом 12 сторони договору узгодили, що в разі недосягнення згоди між сторонами цього договору усі спори, розбіжності, вимоги або претензії, що виникають з цього договору (правочину) або у зв`язку з ним або витікають з нього, у тому числі пов`язані з виконанням, порушенням, припиненням, дійсністю або недійсністю цього договору, підлягають остаточному вирішенню у Постійно діючому третейському суді при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» у відповідності з його регламентом, який є невід`ємною частиною третейського застереження. Місцезнаходження, найменування сторін, місце та дата укладення третейського застереження є тотожними до реквізитів, зазначених у цьому договорі (третейська справа, а.с. 04).

12 квітня 2021 року ОСОБА_3 надала ОСОБА_2 розписку, у якій зазначено, що згідно умов договору безвідсоткової позики вона отримала у ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 30000,00 грн (третейська справа, а.с. 05).

Відповідно до вимоги про повернення позики від 07 вересня 2021 року, яка міститься в матеріалах третейської справи, ОСОБА_2 звертався до ОСОБА_3 із вимогою про повернення отриманих грошових коштів у розмірі 30 000,00 грн не пізніше семи календарних днів з моменту отримання листа. Дане поштове відправлення повернулося неврученим із зазначенням підстави «за закінченням терміну зберігання». Відомості про виконання вимоги матеріали третейської справи не містять (третейська справа, а.с. 08-10).

Згідно свідоцтва про шлюб, виданого Братським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вознесенському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), 11 червня 2022 року ОСОБА_4 та ОСОБА_3 зареєстрували шлюб, прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу ОСОБА_5 (а.с. 38).

Регламент Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» (із змінами і доповненнями затвердженими Президією Всеукраїнської громадської організації «Український правовий союз», протокол № 2 від 09 березня 2005 року), який зареєстровано Міністерством юстиції України 30 вересня 2004 року, міститься за посиланням: https://www.treteyskiy.org/order/.

Позиція суду

Згідно статті 5 Закону України «Про третейські суди» юридичні та/або фізичні особи, а також адміністратор за випуском облігацій, який діє в інтересах власників облігацій відповідно до положень Закону України «Про ринки капіталу та організовані товарні ринки», мають право передати на розгляд третейського суду будь-який спір, який виникає з цивільних чи господарських правовідносин, крім випадків, передбачених законом. Спір може бути переданий на розгляд третейського суду за наявності між сторонами третейської угоди, яка відповідає вимогам цього Закону. Спір може бути переданий на вирішення третейського суду до прийняття компетентним судом рішення у спорі між тими ж сторонами, з того ж предмета і з тих самих підстав.

Відповідно до статті 6 Закону України «Про третейські суди» третейські суди в порядку, передбаченому цим Законом, можуть розглядати будь-які справи, що виникають із цивільних та господарських правовідносин, за винятком: 1) справ у спорах про визнання недійсними нормативно-правових актів; 2) справ у спорах, що виникають при укладенні, зміні, розірванні та виконанні господарських договорів, пов`язаних із задоволенням державних потреб; 3) справ, пов`язаних з державною таємницею; 4) справ у спорах, що виникають із сімейних правовідносин, крім справ у спорах, що виникають із шлюбних контрактів (договорів); 5) справ про відновлення платоспроможності боржника чи визнання його банкрутом; 6) справ, однією із сторін в яких є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб`єкт під час здійснення ним владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень, державна установа чи організація, казенне підприємство; 7) справ у спорах щодо нерухомого майна, включаючи земельні ділянки; 8) справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення; 9) справ у спорах, що виникають з трудових відносин; 10) справ, що виникають з корпоративних відносин у спорах між господарським товариством та його учасником (засновником, акціонером), у тому числі учасником, який вибув, а також між учасниками (засновниками, акціонерами) господарських товариств, пов`язаних із створенням, діяльністю, управлінням та припиненням діяльності цих товариств; 11) інших справ, які відповідно до закону підлягають вирішенню виключно судами загальної юрисдикції або Конституційним Судом України; 12) справ, коли хоча б одна із сторін спору є нерезидентом України; 13) справ, за результатами розгляду яких виконання рішення третейського суду потребуватиме вчинення відповідних дій органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими чи службовими особами та іншими суб`єктами під час здійснення ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень; 14) справ у спорах щодо захисту прав споживачів, у тому числі споживачів послуг банку (кредитної спілки).

Як вбачається з матеріалів справи, згідно пункту 12 договору безвідсоткової позики від 12 квітня 2021 року сторони правочину узгодили, що в разі недосягнення згоди між сторонами цього договору усі спори, розбіжності, вимоги або претензії, що виникають з цього договору (правочину) або у зв`язку з ним або витікають з нього, у тому числі пов`язані з виконанням, порушенням, припиненням, дійсністю або недійсністю цього договору, підлягають остаточному вирішенню у Постійно діючому третейському суді при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» у відповідності з його регламентом, який є невід`ємною частиною третейського застереження. Місцезнаходження, найменування сторін, місце та дата укладення третейського застереження є тотожними до реквізитів, зазначених у цьому договорі.

Відповідно до частин першої-другої статті 51 Закону України «Про третейські суди» рішення третейського суду є остаточним і оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених цим законом. Рішення третейського суду може бути оскаржене сторонами, третіми особами, а також особами, які не брали участь у справі, у разі якщо третейський суд вирішив питання про їх права і обов`язки, у випадках, передбачених цим законом, до компетентного суду відповідно до встановлених законом підвідомчості та підсудності справ.

Відповідно до частини третьої статті 51 Закону України «Про третейські суди», що узгоджується з частинами першою-другою статті 458 ЦПК України, рішення третейського суду може бути оскаржене та скасоване лише з таких підстав: 1) справа, по якій прийнято рішення третейського суду, не підвідомча третейському суду відповідно до закону; 2) рішення третейського суду прийнято у спорі, не передбаченому третейською угодою, або цим рішенням вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди. Якщо рішенням третейського суду вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди, то скасовано може бути лише ту частину рішення, що стосується питань, які виходять за межі третейської угоди; 3) третейську угоду визнано недійсною компетентним судом; 4) склад третейського суду, яким прийнято рішення, не відповідав вимогам статей 16-19 цього Закону; 5) третейський суд вирішив питання про права і обов`язки осіб, які не брали участь у справі.

Перелік підстав для скасування рішення третейського суду, передбачених Законом України «Про третейські суди» та ЦПК України, є вичерпним, і тягар доведення наявності зазначених підстав покладається на сторону, яка звертається із заявою про скасування рішення третейського суду.

Аналогічні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 09 червня 2022 року у справі № 01/08/2017.

Щодо визнання недійсним договору позики

У заяві про скасування рішення третейського суду ОСОБА_1 зазначала, що текст договору безвідсоткової позики від 12 квітня 2021 року підписаний нею під впливом помилки, що свідчить про недійсність правочину.

Згідно частини першої-другої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Зокрема, частиною третьою статті 203 ЦК України передбачено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Якщо особа, яка вчинила правочин, помилилася щодо обставин, які мають істотне значення, такий правочин може бути визнаний судом недійсним.

Істотне значення має помилка щодо природи правочину, прав та обов`язків сторін, таких властивостей і якостей майна, які значно знижують його цінність або можливість використання за цільовим призначенням. Помилка щодо мотивів правочину не має істотного значення, крім випадків, встановлених законом (частина перша статті 229 ЦК України).

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 554/5323/14 зазначено, що стаття 204 ЦК України закріплює презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. У разі неспростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а обов`язки, що виникли внаслідок укладення договору, підлягають виконанню.

Враховуючи, що факт отримання коштів позичальником підтверджується розпискою, копія якої міститься у матеріалах третейської справи, та відсутність відомостей про визнання договору безвідсоткової позики від 12 квітня 2021 року недійсним на підставі рішення суду, то даний довід заявника не береться судом до уваги.

Щодо визнання недійсним третейського застереження

Статтею 12 Закону України «Про третейські суди», у тому числі передбачено, що третейська угода може бути укладена у вигляді третейського застереження в договорі, контракті або у вигляді окремої письмової угоди.

Якщо сторони не домовилися про інше при передачі спору до постійно діючого третейського суду, а також при вказівці у третейській угоді на конкретний постійно діючий третейський суд регламент третейського суду розглядається як невід`ємна частина третейської угоди.

За будь-яких обставин у разі суперечності третейської угоди регламенту третейського суду застосовуються положення регламенту.

Третейська угода має містити відомості про найменування сторін та їх місцезнаходження, предмет спору, місце і дату укладання угоди.

Аналізуючи договір безвідсоткової позики від 12 квітня 2021 року вбачається, що пунктом 12 даного договору сторони узгодили й третейську угоду у вигляді третейського застереження.

Зокрема, пунктом 12 договору передбачено, що в разі недосягнення згоди між сторонами цього договору усі спори, розбіжності, вимоги або претензії, що виникають з цього договору (правочину) або у зв`язку з ним або витікають з нього, у тому числі пов`язані з виконанням, порушенням, припиненням, дійсністю або недійсністю цього договору, підлягають остаточному вирішенню у Постійно діючому третейському суді при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» у відповідності з його регламентом, який є невід`ємною частиною третейського застереження. Місцезнаходження, найменування сторін, місце та дата укладення третейського застереження є тотожними до реквізитів, зазначених у цьому договорі.

З вищевказаного вбачається, що третейське застереження у договорі безвідсоткової позики від 12 квітня 2021 року, було узгоджено сторонами правочину та відповідає вимогам чинного законодавства.

Крім того, частиною другою статті 21 ЦПК України закріплено, що будь-які неточності в тексті угоди про передачу спору на вирішення до третейського суду та (або) сумніви щодо її дійсності, чинності та виконуваності повинні тлумачитися судом на користь її дійсності, чинності та виконуваності.

Щодо формування складу третейського суду

Частинами першою-третьою статті 16 Закону України «Про третейські суди» передбачено, що склад третейського суду формується шляхом призначення чи обрання третейських суддів (третейського судді). Третейський суд може розглядати справи в складі одного третейського судді або в будь-якій непарній кількості третейських суддів. У постійно діючому третейському суді кількісний та персональний склад третейського суду визначається за правилами, встановленими регламентом третейського суду.

Формування складу третейського суду в постійно діючому третейському суді здійснюється в порядку, встановленому регламентом третейського суду (частина перша статті 17 Закону України «Про третейські суди»).

Згідно Регламенту Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» (https://www.treteyskiy.org/order/), якщо сторони не домовились про те, що справа розглядається третейським судом у складі трьох третейських суддів, справа підлягає розгляду третейським суддею одноособово. За клопотанням однієї із сторін третейського розгляду голова третейського суду, або за письмовим дорученням голови третейського суду його заступник може призначити розгляд справи третейським судом у складі трьох третейських суддів. Третейський суддя, який розглядає справу одноособово, призначається за його згодою головою третейського суду, або за письмовим дорученням голови третейського суду його заступником із списку третейських суддів третейського суду. При розгляді справи у складі трьох третейських суддів головуючого складу третейського суду та третейських суддів призначає за їх згодою голова третейського суду, або за письмовим дорученням голови третейського суду його заступник із списку третейських суддів третейського суду. Після формування складу третейського суду, голова третейського суду, або за письмовим дорученням голови третейського суду його заступник передає справу головуючому складу третейського суду або третейському судді, який розглядає справу одноособово (стаття 7 Регламенту).

З матеріалів третейської справи №48/21 вбачається, що ухвалою голови Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» від 04 січня 2022 року призначено третейського суддю за його згодою для розгляду справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості суддю Зязюн Ю.А. (третейська справа, а.с. 25).

Частиною шостою статті 9 Регламенту передбачено, що у разі, якщо повноваження третейського судді припинені відповідно до цього регламенту, інший третейський суддя призначається згідно з правилами цього регламенту, які застосовувалися при призначенні третейського судді, який замінюється.

У зв`язку із закінченням повноважень третейського судді Зязюн Ю.А. голова Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» для розгляду справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості призначив третейського суддю за його згодою ОСОБА_6 (третейська справа, а.с.41).

З вищевказаного вбачається, що формування складу третейського суду при розгляді справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відбулося відповідно до Регламенту Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз».

Щодо вирішення третейським судом питання про права і обов`язки осіб, які не брали участь у справі

Відповідно до статті 34 Закону України «Про третейські суди» учасниками третейського розгляду є сторони та їх представники.

Статтею 19 Регламенту Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз», зокрема, передбачено, що сторонами третейського розгляду можуть бути юридичні та фізичні особи, які подали до третейського суду позов на захист своїх прав та інтересів, або до яких пред`явлений позов. Позивачами є юридичні та фізичні особи, які подали позов. Відповідачами є юридичні та фізичні особи, до яких подана позовна вимога (частини друга-четверта).

З аналізу матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_2 звернувся до третейського суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 про стягнення боргу, у зв`язку з чим остання отримала процесуальний статус сторони даної третейської справи.

У постанові Верховного Суду від 11 червня 2020 року по справі № 803/59/19 зазначено, що положення пункту 5 частини другої статті 458 ЦПК України поширюються лише на тих осіб, які не входили до складу учасників третейського розгляду, тобто не були залучені до участі у справі, проте третейський суд вирішив питання про їх права та обов`язки.

Отже, ОСОБА_1 , яка є стороною у третейській справі, не є особою, яка не брала участі у третейському розгляді, тому даний довід заявника не впливає на законність рішення третейського суду, а тому не береться судом до уваги.

Висновки за результатами розгляду заяви

Згідно частини шостої статті 457 ЦПК України за наслідками розгляду заяви про скасування рішення третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу суд має право: 1) постановити ухвалу про відмову у задоволенні заяви і залишення рішення третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу без змін; 2) постановити ухвалу про повне або часткове скасування рішення третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу.

Отже, обставини, на які посилається ОСОБА_1 у своїй заяві, стосуються розгляду справи по суті, будь-яких підстав, передбачених статтею 458 ЦПК України, для скасування рішення третейського суду заявником не зазначено.

Відтак, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Бурлак М.В., про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» від 05 липня 2022 року, оскільки рішення третейського суду ухвалено з дотриманням вимог Закону України «Про третейські суди», а тому підстав, передбачених статтею 458 ЦПК України, для його скасування немає.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 454, 457, 458, 460 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Бурлак Маргарита Володимирівна, у задоволенні заяви про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» від 05 липня 2022 року, ухваленого суддею Сліпченко Ю.А., у третейській справі № 48/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» від 05 липня 2022 року залишити без змін.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду, якщо вона не була оскаржена в апеляційному порядку, набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено 05 травня 2023 року.

Суддя

Полтавського апеляційного суду В.П. Пікуль