Справа №760/4384/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 квітня 2023 року Солом`янського районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря- Фареник А.О.

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву відповідача про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Комунальне підприємство «Київське міське Бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна», Головне управління МВС України в місті Києві Управління державної автомобільної інспекції про визнання права власності, суд

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернулася до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову.

Посилається на те, що рішенням Апеляційного суду м. Києва від 24 травня 2011 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Комунальне підприємство «Київське міське Бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна», Головне управління МВС України в місті Києві Управління державної автомобільної інспекції про визнання права власності відмовлено.

З огляду на це, просить зняти арешт з його майна, а саме з квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися належним чином.

Заявник просить розглядати заяву в його відсутності.

Позивач про причину неявки суд до відома не поставила.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Враховуючи дані обставини суд вважає за можливе розглядати справу в їх відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Судом встановлено, що рішенням Солом`янського районного суду м.Києва від 01 березня 2010 року за позивачем у справі ОСОБА_1 було визнано право власності на квартиру АДРЕСА_2 та та автомобіль марки «Mazda 6»,номер кузова НОМЕР_1 .

Відповідно до матеріалів справи рішення суду було піддано до виконання, позивачці видані виконавчі листи.

При апеляційному оскарженні вказаного рішення суду відповідачем ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 10 лютого 2011 року задоволено заяву відповідача ОСОБА_2 про забезпечення позову.

Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2 , та автомобіль марки «Mazda 6»,номер кузова НОМЕР_1 .

Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 24 травня 2011 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 було задоволено.

Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 01 березня 2010 року скасовано та ухвалено нове рішення.

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Комунальне підприємство «Київське міське Бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна», Головне управління МВС України в місті Києві Управління державної автомобільної інспекції про визнання права власності відмовлено.

Питання про скасування заходів забезпечення позову при ухваленні рішення судом не вирішувалося.

Відповідно до ч.ч.7, 8 ст.158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Згідно з ч. 9 ст.158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

З точки зору закону забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача, що гарантує реальне виконання прийнятого рішення.

Тобто, підставою для забезпечення позову є обґрунтоване припущення про те, що невжиття заходів забезпечення позову утруднить або зробить неможливим виконання судового рішення.

Отже, заходи забезпечення позову, за своєю правовою суттю, є гарантією забезпечення інтересів позивача у майбутньому при реалізації судового рішення.

Відповідно до визначеного ст.11 ЦПК України принципу пропорційності у цивільному судочинстві, суд визначає в межах, встановлених ЦПК України, порядок здійснення провадження, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями.

З урахуванням даного принципу суд враховує, що заходи забезпечення позову були вжиті судом за клопотанням самого відповідача в справі в 2011 році, тобто 12 років тому, і діють до цього часу.

Враховуючи викладене вище, передбачені законом порядок та підстави вжиття заходів забезпечення позову, ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову, підстави для збереження заходів забезпечення позову відсутні.

Враховуючи викладене вище, заява про їх скасування підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 158, 259-261, 273 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 10 лютого 2011 року.

Зняти арешт з квартири АДРЕСА_2 .

Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Л.А. Шереметьєва