Справа № 147/242/23
Провадження № 2/147/123/23
УХВАЛА

05 травня 2023 року смт Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді Борейко О. Г.,

із секретарем Прокопенко В. М.,

при розгляді у відкритому підготовчому засіданні в залі суду цивільної справи за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця, -

в с т а н о в и в :

28 лютого 2023 року до суду від представника позивача - адвоката Єрмолова Є. М. надійшла позовна заява в інтересах АТ КБ «Приватбанк» з вимогою про стягнення з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованості у розмірі 67773,93 доларів США, що за курсом 36.56 складає 2477814,88 грн, за кредитним договором №VIUPGA від 28.03.2008.

Увалою суду від 05 березня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання та витребувано від Тростянецької державної нотаріальної контори копію спадкової справи заведеної до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_1 .

У зв`язку із клопотанням представника позивача про відкладення підготовчого засідання від 30.09.2023, підготовче засідання відкладено на 18.04.2023.

04 квітня 2023 року на адресу суду надійшла уточнена позовна заява до справи №147/242/23 про стягнення боргу кредитором спадкоємця.

У зв`язку з неявкою учасників, підготовче засідання відкладено на 05.05.2023.

25.04.2023 на адресу суду надійшла уточнена позовна заява про звернення стягнення, в якій позивач просить суд в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №VIUPGA від 28.03.2008. в сумі 67773,93 доларів США звернути стягнення на будинок загальною площею 60,60 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом продажу від імені правонаступниці на електронному аукціоні у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження"; виселити Відповідача та інших осіб, які зареєстровані та/або проживають в житловому будинку (предмет іпотеки), розташованому за адресою: АДРЕСА_1 .

В підготовче засідання учасники справи не з`явились, з невідомих суду причин.

Враховуючи неявку всіх учасників справи у підготовче засідання, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов таких висновків.

Щодо уточненої позовної заяви до справи №147/242/23 про стягнення боргу кредитором спадкоємця від 15.03.2023, яка надійшла на адресу суду 04 квітня 2023 року суд розцінює її, як заяву про збільшення розміру позовних вимог, з огляду на таке.

12 січня 2022 року Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи №234/11607/20, провадження №61-15126св21 (ЄДРСРУ № 102562288) досліджував питання щодо правомірності заяви про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Аналіз наведеного дає підстави для висновку, що у разі надходження заяви (клопотання) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог позивачем суд, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її або як подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

При вирішенні заяви позивача щодо уточненої позовної заяви АТ КБ "Приватбанк" від 05.04.2023, що надійшла до суду 25.04.2023, суд виходить з наступного:

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі №922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Відповідно до ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у постанові від 16.03.2018 в справі №916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі № 910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Суд вбачає, що звертаючись у лютому 2023 року з позовною заявою до суду, позивач просив стягнути з ОСОБА_1 (як спадкоємця ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на користь позивача заборгованість у розмірі 67773,93 доларів США, що за курсом 36.56 складає 2477814,88 грн, за кредитним договором №VIUPGA від 28.03.2008.

Як підставу для позову про стягнення боргу кредитором спадкодавця, позивач вказав на те, що за кредитним договором №VIUPGA від 28.03.2008 виникла заборгованість, яка складає 67773,93 доларів США, однак ОСОБА_2 (позичальник) помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому просить стягнути заборгованість із ОСОБА_1 , яка є його спадкоємцем, і після направлення їй претензії, згідно з якою позивач пред`явив свої вимоги, ніяких дій не було виконано.

Згідно з уточненою позовною заявою про звернення стягнення, поданою в квітні 2023 року, позивач просить суд: в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №VIUPGA від 28.03.2008. в сумі 67773, 93 доларів США звернути стягнення на будинок загальною площею 60,60 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом продажу від імені правонаступниці на електронному аукціоні у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження"; та виселети Відповідача та інших осіб, які зареєстровані та/або проживають в житловому будинку (предмет іпотеки), розташованому за адресою: АДРЕСА_1 .

Як на підставу подачі уточненох позовної заяви у квітні 2023 року позивач зіслався на те, що відповідач ОСОБА_1 є спадкоємцем позичальника ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , 16.09.2022 АТ КБ «Приватбанк» на адресу Відповідача направив лист-претензію, яка була залишена останньою без задоволення, а частина 2 статті 1282 ЦК України закріплює, що вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредиторами інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі. Також позивач зазначає, що відповідно до ст. 23 Закону України «Про іпотеку» визначено, що у разі переходу права власності (права господарського відання) на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, навіть у тому випадку, якщо до його відома не доведена інформація про обмеження іпотекою.

Отже, дослідивши редакцію первісного позову про стягнення заборгованості за кредитним договором з спадкоємця та уточнену позовну заяву про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення, суд вбачає, що стороною позивача змінено не лише предмет позовних вимог, а і його підстави; викладено нові обґрунтування та обставини позовних вимог, визначено нові правові підстави позовних вимог.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Правовий висновок Верховного Суду, що регулює подібні правовідносини викладений у постановах Верховного Суду від 22 січня 2020 року у справі №826/19197/16, від 22 липня 2021 року у справі № 910/18389/20 та від 17 серпня 2021 року у справі № 910/19210/15.

Отже, суд вбачає, що уточнена позовна заява, що надійшла на адресу суду 25.04.2023 фактично змінено як предмет, так і підстави позову, що суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, та не допускається.

За результатами викладеного, суд дійшов висновку про необхідність відмови у прийнятті до розгляду та повернення уточненої позовної заяви від 05.04.2023, яка надійшла до суду 25.04.2023.

Підготовче засідання у даній справі суд вважає за необхідне відкласти у зв`язку з тим, що на адресу суду не надійшли витребувані від Тростянецької державної нотаріальної контори документи, а саме копія спадкової справи заведеної до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведено протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більш ніж на 30 днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст.198 Цивільного процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Відповідно до п. 10 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Окрім того, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 198 ЦПК України у разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви, підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому була оголошена перерва.

З огляду на зазначене та задля можливості вирішення питань, передбачених ч. 2 ст. 197 ЦПК України, враховуючи те, що строки проведення підготовчого провадження в цій справі закінчуються 06.05.2023, з метою дотримання встановлених законодавством строків проведення підготовчого провадження, повного та об`єктивного розгляду справи, суд вважає можливим продовжити строк проведення підготовчого провадження не більше ніж на 30 днів, відклавши підготовче засідання на іншу дату, про що повідомити учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст.258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 49, 189, 196-198, 260, 353-354 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Продовжити на 30 (тридцять) днів строк проведення підготовчого провадження в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця.

Підготовче засідання у справі відкласти на 10 годину 00 хвилин 24 травня 2023 року, про що повідомити учасників справи в установленому законом порядку.

Відмовити Акціонерному товариству комерційний банк «Приватбанк» у прийнятті уточненої позовної заяви №147/242/23 про звернення стягнення від 05.04.2023 та повернути її позивачу.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за вебадресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади Україниhttps://tr.vn.court.gov.ua/sud0225/.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Вінницького апеляційного суду.

Повний текст ухвали виготовлено 08 травня 2023 року.

Суддя О. Г. Борейко