КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/6238/2023
Головуючий у суді першої інстанції: Ольшевська І.О.
Доповідач у суді апеляційної інстанції:Семенюк Т.А.
У Х В А Л А

04 травня 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - Семенюк Т.А.,

Суддів - Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М.,

перевіривши виконання вимог ст. ст. 354, 356, 357 ЦПК України за апеляційною скаргою Фокіної Олени Сергіївни в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфортна оселя» на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 12 січня 2023 року в справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфортна оселя» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надання послуг ЖКГ із ОСОБА_2 ,-

В С ТА Н О В И В :

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 12 січня 2023 року відмовленоу видачі судового наказу за заявою ТОВ «Комфортна оселя» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надання послуг ЖКГ із ОСОБА_2 .

Не погоджуючись з ухвалою суду, 10 лютого 2023 року Фокіна О.С. в інтересах ТОВ «Комфортна оселя» подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, вважаючи, що при ухваленні оскаржуваного рішення судом порушено норми процесуального права та не враховано обставини, які мають суттєве значення для справи.

Крім того, скаржник просила поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 20 серпня 2021 року вказуючи, що повний текст не отримано, а з ухвалою ознайомилась 01 лютого 2023 року в ЄДРСР.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 квітня 2023 року вказані у клопотанні причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали визнано неповажними, апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду із зазначенням підстав для поновлення строку.

Зокрема зазначено, що заявник зареєстрований в системі «Електронний суд», оскільки заяву про видачу судового наказу сформовано та подано 28.10.2022 саме через вказану систему. Згідно доданих до апеляційної скарги копій скріншоту з підсистеми «Електронний суд» вбачається, що ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 12 січня 2023 року надіслано одержувачу в його електронний кабінет про що зазначено в розділі «Мої справи». Проте, відсутніпідтвердження щодо дати доставки документу до Електронного кабінетуТОВ «Комфортна оселя», які містяться в «картці руху документу» та відображаються при відкритті цього документа в Електронному суді в розділі «Мої справи».

На виконання вимог ухвали суду, 24 квітня 2023 року Фокіна О.С. в інтересах ТОВ «Комфортна оселя» подала клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду, в якій зазначила, що дійсно в підсистемі «Електронний суд» 12 січня 2023 року отримала оскаржувану ухвалу, проте, у зв`язку з оголошеним військовим станом, відсутністю електроенергії та обмеженим графіком роботи ТОВ «Комфортна оселя» була позбавлена можливості подати вчасно апеляційну скаргу.

Перевіривши матеріали цивільної справи, доводи заяви щодо підстави поновлення строку колегія суддів вважає, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

Згідно норм процесуального закону, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції має відбуватись з дотриманням певних умов.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд поновлює процесуальний строк, встановлений законом або судом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

При цьому поважні причини - це ті обставини, що вказують на безпосереднє унеможливлення або ускладнення можливості вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, що виникли об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк.

Згідно ч. 1 ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.12.2020 року в справі № 521/2816/15-ц (провадження № 61-14230сво18) зроблено висновок про те, що: «апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Відповідно до вимог статті 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, 12 січня 2023 року постановлено оскаржувану ухвалу, 16 січня 2023 року оприлюднено в ЄДРСР, 10 лютого 2023 року подано апеляційну скаргу, тобто скаржником пропущено встановлений ст. 354 ЦПК України строк.

З 24 лютого 2022 року відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено режим воєнного стану.

Безумовно, що стан війни в Україні створює перешкоди для реалізації своїх прав на судовий захист.

Разом з тим, апелянту необхідно зазначити поважні причини та вказувати які об`єктивні перешкоди у визначений період унеможливлювали подати апеляційну скаргу вчасно.

Саме ж по собі посилання на військовий стан, без обґрунтування та доведення конкретних обставин, які об`єктивно перешкоджали вчиненню певних дій, не може вважатися належною підставою для поновлення процесуальних строків (Постанова КАС ВС по справі №560/15534/21 від 03.11.2022 року).

Отже доводи апелянта про повітряні тривоги та систематичне відключення електроенергії не є безумовною причиною для поновлення строку, оскільки в заяві не наведеножодної об`єктивної причини неможливості подати апеляційну скаргу чи то безпосередньо до суду, чи надіслати поштовим зв`язком, роботу якого в Україні не було припинено.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша стаття 44 ЦПК України).

Водночас особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно строків подання, форми і змісту скарги, в тому числі щодо доведення поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, що є проявом добросовісного користування процесуальними правами.

Обставини, які є об`єктивно непереборними та підтверджують неможливість вчасного оскарження ухвалисуду першої інстанції в заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали від 12 січня 2023 року не наведені.

В матеріалах справи, зокрема до своєї апеляційної скарги апелянт додала скріншот з підсистеми «Електронний суд» з якого вбачається, що ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва надіслано одержувачу в його електронний кабінет 12 січня 2023 року про що зазначено в розділі «Мої справи» та не заперечує апелянт. Тобто встановлений ст. 354 ЦПК України п`ятнадцятиденний строк з дня вручення повного тексту ухвали суду минув 27 січня 2023 року, проте апелянт не обґрунтовує в заяві пропущений строк з моменту отримання і до моменту подачі апеляційної скарги 10 лютого 2023 року, хоча отримавши вказану копію була обізнана з результатами прийнятого рішення та порядком і строком його оскарження.

Із цього слідує висновок про те, що апелянт поза розумним сумнівом булаобізнана про постановлену ухвалу у справіта маладостатньо часу для її оскарження в апеляційному порядку у визначений законодавством строк, однак скористаласьсвоїми процесуальними правами на власний розсуд.

При вирішенні питання про поновлення строків на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції враховує процесуальну поведінку особи під час розгляду справи та після ухвалення судового рішення, обізнаність особи про розгляд справи у суді, поважність причин, якими обґрунтовується пропущення встановленого законом строку на апеляційне оскарження та їх доведеність, тривалість строку, який пройшов з часу ухвалення судового рішення, яке оскаржується апелянтом, сутність доводів апеляційної скарги та інші обставини, які мають істотне значення.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням процесуальних строків (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Відповідно до правової позиції, яка міститься у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Каракуця проти України, будь-яке порушення права доступу до суду відсутнє, якщо особа не виявила належної зацікавленості у розгляді його справи.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що в своєму рішенні по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що його безпосередньо стосуються, утримуватися від використання методів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відтак скаржником не підтверджено належними доказами обставини щодо неможливості подачі апеляційної скарги у визначений законом строк, а тому причини пропуску такого строку, які викладені у заяві не можна визнати поважними.

Відповідно до ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Оскільки причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргоюФокіної Олени Сергіївни в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфортна оселя» на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 12 січня 2023 року - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів в касаційному порядку до Верховного суду, шляхом подання касаційної скарги.

Головуючий

Судді