У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 квітня 2023 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Кужелєвої Ю.В., представника відповідача ТОВ «Юрфактор Сервіс» - Прокопчука О.П., представника АТ «Сенс Банк» - Стеценка М.В., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Юрфактор Сервіс», акціонерного товариства «Сенс Банк», треті особи: ОСОБА_2 , служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної у м. Києві державної адміністрації, державне підприємство «Сетам», приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Яцишин Андрій Миколайович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чорнєй Віта Володимирівна, про визнання прилюдних електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів та акту недійсним

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Подільського районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Юрфактор Сервіс», акціонерного товариства «Укрсоцбанк», треті особи: ОСОБА_2 , служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної у м. Києві державної адміністрації, державне підприємство «Сетам», приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Яцишин Андрій Миколайович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чорнєй Віта Володимирівна, про визнання прилюдних електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів та акту недійсним.

Ухвалою суду від 30.10.2019 відкрито провадження у справі та призначено судове засідання.

Протокольною ухвалою суду від 14.09.2020 закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи по суті, а також залучено правонаступника відповідача акціонерного товариства «Укрсоцбанк» - акціонерне товариство «Альфа-Банк».

Відповідно до витягу з державного реєстру банків від 02.12.2022, найменування відповідача - акціонерного товариства «Альфа-Банк» було змінено на акціонерне товариство «Сенс Банк».

У судове засідання, призначене на 30.03.2023 позивач не з`явилася, явку свого представника не забезпечила, про день, час та місце проведення засідання повідомлялася належним чином, що підтверджується підписом представника позивача у відповідній розписці. Позивачем направлено до суду клопотання про відкладення судового засідання, призначеного на 30.03.2023, у зв`язку із хворобою її представника.

В судове засідання 25.04.2023 сторона позивача вдруге поспіль не з`явилася, про час та місце проведення судових засідань повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила. Клопотання про відкладення судового засідання або заява про розгляд справи за відсутності позивача до суду не надходили. Судова повістка про виклик позивача в судове засідання 25.04.2023, направлена судом на адресу позивача, вказану у позовній заяві та інших заявах, повернулася до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». При цьому, судом очевидно враховується той факт, що попереднє відкладення розгляду справи було ініційовано саме стороною позивача.

Вивчивши матеріали справи, суд доходить висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Крім того, як зазначено в Постанові Верховного суду у справі № 465/6555/16-ц від 28.10.2021 повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності.

Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи, однак позивач не скористалася таким своїм правом та не подала вказаної заяви до суду.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Згідно зі ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, звернувшись до суду з вищевказаним позовом, в судові засідання на призначений день, час та місце розгляду справи не з`являлася, явку свого представника не забезпечила.

Суд враховує, що з моменту відкриття провадження у справі минули всі розумні строки розгляду справи, а позивач, який є ініціатором судового розгляду, не докладає зусиль для прискорення розгляду, а навпаки, не з`являється у судові засідання, що зумовлює затягування судового розгляду справи. Така поведінка позивача може свідчити про втрату ним інтересу до вирішення справи по суті, вирішення спору в такому випадку може призвести до порушення принципу диспозитивності.

З огляду на повторну неявку сторони позивача, належним чином повідомленого про день, час та місце судового засідання, вищевказаний позов підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. ст. 258-260, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Юрфактор Сервіс», акціонерного товариства «Сенс Банк», треті особи: ОСОБА_2 , служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної у м. Києві державної адміністрації, державне підприємство «Сетам», приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Яцишин Андрій Миколайович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чорнєй Віта Володимирівна, про визнання прилюдних електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів та акту недійсним - залишити без розгляду;

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали;

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Володимир ГРЕБЕНЮК