П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 січня 2023 року місто Київ

Єдиний унікальний номер справи 758/10223/20

Номер провадження 22-ц/824/434/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Вербової І.М., суддів Невідомої Т.О., Нежури В.А.,

розглянувши в порядку письмового провадженняапеляційну скаргу Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» на рішення Подільського районного суду міста Києва від 28 липня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Якимець О. І., у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського районну міста Києва» про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири,

в с т а н о в и в :

У вересні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Подільського районного суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського районну міста Києва» про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 03 січня 2019 року внаслідок пориву трубопроводу гарячого водопостачання у підвальному приміщені (яке перебуває на утримані відповідача), відбулося залиття квартири АДРЕСА_1 , належній позивачу на праві власності. У зв`язку з наведеним, позивачу завдано збитки, що полягають в наступному: на стіні спостерігається темні плями та відшарування шпалер площею 3 кв.м., на підлозі по всій площі спостерігається відшарування та розходження з`єднань паркету. Причиною залиття стали застарілі труби у підвалі, які відповідач повинен був утримувати та підтримувати їх у належному стані. Будівельні роботи по ремонту позивачем станом на момент подання позовної заяви не проведено. Позивачем за власні кошти проведено експертну оцінку на ремонт квартири після залиття. Враховуючи наведене, позивач просив відшкодувати йому майнову шкоду, завдану внаслідок залиття квартири та судові витрати.

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 28 липня 2022 року позовні вимоги ОСОБА_1 , задоволено, стягнуто з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського районну м. Києва» на користь ОСОБА_1 завдану матеріальну шкоду у розмірі 25 743 грн. 30 коп. та судові витрати у розмірі 2 268 грн. 40 коп.

Не погоджуючись з вищевказаним рішенням суду, 23 серпня 2022 року Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського районну міста Києва» направило апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення норм матеріального та не правильне застосування норм матеріального права, просило рішення Подільського районного суду міста Києва від 28 липня 2022 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову, відмовити.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що ухвалення рішення про задоволення позову щодо стягнення шкоди завданої внаслідок залиття квартири на користь позивача, без надання належним чином оформленої згоди інших співвласників квартири, порушує їх права на користування та розпорядження спільною сумісною власністю. Крім того, відповідач не є винною особою у залиття квартири, оскільки постійні пориви системи подачі гарячої води в підвалі будинку, унаслідок яких відбулося пошкодження паркетної підлоги на кухні позивача, безпосередньо пов`язані з необхідністю проведення капітального ремонту системи ГВП будинку. Також, відповідач не є балансоутримувачем будинку, де проживає позивач, а є обслуговуючою організацією, яка в межах плати за утримання будинку, споруди та прибудинкової території здійснює обслуговування будинку. Плата за здійснення капітального ремонту в щомісячні платежі власників житла не входить і є виключно правом та обов`язком співвласників даного будинку.

Скаржник зазначає, що за зверненням позивача, представниками відповідача 03 та 17 січня 2019 року складено акти обстеження квартири № 146 , у яких було зафіксовано пошкодження, спричинені поривом трубопроводу гарячого водопостачання в підвалі будинку. Позивач не заперечував факти викладені у вищевказаних актах, на підставі яких, відповідачем складено кошторис на будівельні роботи на ремонт квартири після залиття. За результатами розрахунків вартість робіт та матеріалів по акту від 03 січня 2019 року склала 5 200 грн., по акту від 17 січня 2019 року вартість робіт з урахуванням ремонтну паркетної підлоги в кухні площею 7,3 кв.м. склала 6 889 грн. Позивач ознайомившись з вищевказаними розрахунками проте відмовилася від відшкодування вартості в такому обсязі. Крім того, 26 лютого 2020 року відбувся виїзний прийом Першого заступника голови Подільської РДА за результатами якого, прийнято рішення щодо проведення відповідачем ремонту пошкодженого паркетного покриття у коридорі та кухні. У зв`язку з оголошенням карантину в Україні, позивач відмовила відповідачу у наданні доступу до квартири для проведення ремонту. Пізніше, позивач не повідомляв відповідачу дати для проведення ремонтних робіт. Відповідачем було вжито всі можливі заходи, щодо ліквідації завданих позивачу збитків та відновлення покриття підлоги, проте із незрозумілих причин, позивач не дала можливості його здійснити. Вчинення зазначених дій скаржником, не є визнанням його вини, а є підтримкою багатодітної сім`ї позивача.

На думку скаржника, оскільки ремонт у квартирі протягом тривалого часу не проводився, а залиття відбулося у період обслуговування будинку іншим комунальним підприємством, правонаступником якого відповідач не є, рішення суду першої інстанції щодо відшкодування збитків, завданих унаслідок залиття квартири, є необґрунтованим та протиправним.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2022 року, відкрито апеляційне провадження за поданою апеляційною скаргою, надано строк для подачі відзиву.

Відзиву подано не було.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2022 року закінчено проведення підготовчих дій, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження, без повідомлення осіб, які беруть участь у справі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Виходячи зі змісту частин 1-5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що на позивача покладається обов`язок доведення наявності шкоди, її розмір та причинно-наслідковий зв`язок між правопорушенням і шкодою. На відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Судом встановлено, що ОСОБА_1 є співвласником квартири АДРЕСА_1 . Перебування житлового будинку АДРЕСА_3 на балансі відповідача, останній не заперечував. Факт залиття вищевказаної квартири, а також те, що причиною затоплення квартири відбулося внаслідок пориву трубопроводу гарячого водопостачання в підвальному приміщенні, підтверджується актами про залиття квартири. Матеріалами справи підтверджено та відповідачем не спростовано, що унаслідок незадовільного стану мережі гарячого водопостачання, відбулося пошкодження трубопроводу гарячого водопостачання у підвальному приміщенні вищезазначеного будинку, що призвело до залиття квартири позивача. Розмір завданих збитків належним чином доведений позивачем і підтверджується висновком професійного оцінювача (витяг із звіту про оцінку майна від 29.03.2019), за підрахунками якого втрати, які позивач має понести для відновлення свого майна, становлять 25743,30 грн.

Колегія суддів погоджується з вищевказаними висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є співвласником квартири АДРЕСА_1 , житловою площею 70,0 кв.м., загальною площею 96,1 кв.м., що складається з двох кімнат, що підтверджується свідоцтвом про право власності від 31.12.1999 та копією технічного паспорту на квартиру (а.с. 08, 09).

03 січня 2019 року комісією у складі: провідного інженера відділу експлуатації та утримання житлового фонду ОСОБА_2 ; провідного інженера відділу експлуатації та утримання житлового фонду ОСОБА_3 ; майстра технічної дільниці № З ОСОБА_4 , на підставі звернення громадянки ОСОБА_1 складено акт, згідно якого, в ході обстеження встановлено наступне: кімната площею 15.0 кв. м. На стіні (шпалери поліпшені) спостерігаються темні плями та відшарування шпалер площею близько 3 кв. м. На підлозі по всій площі спостерігається відшарування та розходження з`єднань паркету. Виявлені пошкодження у квартирі АДРЕСА_1 , відбулися внаслідок пориву трубопроводу гарячого водопостачання в підвальному приміщенні. На даний час причину залиття усунено працівниками Дільниці № 3 (а.с. 10).

17 січня 2019 року комісією у складі: провідного інженера відділу експлуатації та утримання житлового фонду ОСОБА_3 ; провідного інспектора відділу експлуатації та утримання житлового фонду ОСОБА_5 ; майстра технічної дільниці № З ОСОБА_4 на підставі звернення громадянки ОСОБА_1 складено акт, згідно якого, в ході обстеження встановлено наступне: кімната площею 15.0 кв. м. На стіні (шпалери поліпшені) спостерігаються темні плями та відшарування шпалер площею близько 3 кв. м. На підлозі по всій площі спостерігається відшарування та розходження з`єднань паркету. Кухня площею 7.3 кв. м. На підлозі по всій площі спостерігається відшарування та розходження з`єднань паркету. Виявлені пошкодження в квартирі АДРЕСА_1 відбулися внаслідок пориву трубопроводу гарячого водопостачання в підвальному приміщенні. На даний час причину залиття усунено працівниками Дільниці №3 (а.с. 11).

Згідно звіту про оцінку майна проведення відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 , складеного 29 березня 2019 року, вартість майнового збитку, завданого майну, що знаходить за адресою: АДРЕСА_4 , станом на 15 січня 2019 року становить 25 743 грн. 30 коп. (а.с. 13-15).

Зі змісту Статуту комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва», затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 06.01.2015 №7 (далі - Статут) вбачається, що Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» створене з метою забезпечення ефективного управління, належного утримання житлового та нежитлового фонду, утримання прибудинкових територій, об`єктів благоустрою та отримання прибутку. Предметом діяльності підприємства, зокрема є: утримання житлового і нежитлового фонду, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва та закріплений за підприємством на праві господарського відання, а також обслуговування житлового та нежитлового фонду, що не належить до комунальної власності міста Києва, на договірних засадах у встановленому порядку (п.2.2.1); надання послуг з утримання будинків, споруд і прибудинкових територій та інших житлово-комунальних послуг, виконання функцій балансоутримувача житлового та нежитлового фонду, укладання договорів на надання житлово-комунальних послуг, контроль за виконанням умов договорів у встановленому порядку (п.2.2.2); надання послуг з аварійного обслуговування внутрішньобудинкових та зовнішніх інженерних мереж, обслуговуванню ліфтового господарства та систем диспетчеризації, обслуговування димовентиляційних каналів, у встановленому порядку (п.2.2.4); надання послуг із ремонту житлового та нежитлового фонду, інженерного й ліфтового обладнання в установленому порядку (п.2.2.5); здійснення будівельно-монтажних, ремонтних та інших робіт (п.2.2.11). Підприємство зобов`язане, зокрема забезпечити ефективне використання, збереження та утримання в належному стані комунального майна, що закріплено за підприємством на праві господарського відання. Здійснювати капітальний ремонт й оновлення основних фондів, забезпечувати своєчасне введення в експлуатацію придбаного обладнання (п.5.2.5) (а.с. 36-48).

Згідно листа Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» від 28 серпня 2021 року, у зв`язку з тривалим терміном експлуатації інженерні мережі житлового будинку АДРЕСА_3 в цілому потребують виконання капітального ремонту (а.с. 153-154).

Відповідно до статті 151 ЖК Української РСР, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом Української РСР.

Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (положення ст. ст. 317, 319, 322 ЦК України).

За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.

У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Натомість, на позивача покладається обов`язок доведення наявності шкоди, її розмір та причинно-наслідковий зв`язок між правопорушенням і шкодою.

Відповідно до статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1)письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3)показаннями свідків.

Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством (частина перша статті102 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Судом першої інстанції вірно встановлено та не заперечується сторонами, що 03 січня 2019 року унаслідок незадовільного стану мережі гарячого водопостачання, відбулося пошкодження трубопроводу гарячого водопостачання у підвальному приміщенні будинку АДРЕСА_3 , що призвело до залиття квартири № 146 , співвласником якої є позивач.

На момент залиття квартири АДРЕСА_1 обслуговувався КП «Керуюча компанія з обслуговування фонду Подільського району м.Києва».

Відповідно до Статуту комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва», затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 06.01.2015 №7, предметом діяльності підприємства, зокрема, є: надання послуг з утримання будинків, споруд і прибудинкових територій та інших житлово-комунальних послуг, виконання функцій балансоутримувача житлового та нежитлового фонду, укладання договорів на надання житлово-комунальних послуг, контроль за виконанням умов договорів у встановленому порядку; надання послуг з аварійного обслуговування внутрішньобудинкових та зовнішніх інженерних мереж, обслуговуванню ліфтового господарства та систем диспетчеризації, обслуговування димовентиляційних каналів, у встановленому порядку; надання послуг із ремонту житлового та нежитлового фонду, інженерного й ліфтового обладнання в установленому порядку; здійснення будівельно-монтажних, ремонтних та інших робіт.

Тобто, саме на КП «Керуюча компанія з обслуговування фонду Подільського району м.Києва» покладено обов`язок з обслуговування мереж водопостачання.

Відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири АДРЕСА_1 , хоча це є їх процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди.

Згідно звіту про оцінку майна, складеного 29 березня 2019 року, вартість майнового збитку, завданого майну, що знаходить за адресою: АДРЕСА_4 , станом на 15 січня 2019 року становить 25 743 грн. 30 коп.

Отже, враховуючи, що позивач довела наявність завданої їй шкоди унаслідок залиття квартири, її розмір та причинно-наслідковий зв`язок між правопорушенням і шкодою, а відповідач не спростував і не довів відсутність своєї вини у заподіянні шкоди, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що завдана позивачам шкода підлягає відшкодуванню відповідачем.

Відповідно до ч 1-2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Так, в матеріалах справи наявна квитанція № 14 від 29 березня 2016 року на суму 1 500 грн., які були сплачені позивачем за складений звіту про оцінку майна.

Виходячи з приписів ст. 141 ЦПК України, враховуючи наявність підстав для задоволення позову, а також докази на підтвердження витрат позивача понесених нею у зв`язку зі складенням звіту про оцінку майна, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для стягнення з відповідача на користь позивача витрати понесені останньою на проведення оцінки майна.

Колегія суддів відхиляє посилання скаржника на те, що ухвалення рішення про задоволення позову щодо стягнення шкоди завданої внаслідок залиття квартири на користь позивача, без надання належним чином оформленої згоди інших співвласників квартири, порушує їх права на користування та розпорядження спільною сумісною власністю, оскільки внаслідок пориву трубопроводу гарячого водопостачання у підвальному приміщенні, пошкоджень зазнала кухня у квартирі АДРЕСА_1 , яка є місцем загального користування, у зв`язку з чим, стягнення на користь позивача, як співвласника зазначеної квартири, усієї суми майнового збитку, не буде порушенням прав інших співвласників квартири.

Колегія суддів відхиляє посилання скаржника на те, що він не є винною особою у залитті квартири, оскільки порив системи подачі гарячої води в підвалі будинку, безпосередньо пов`язані з необхідністю проведення капітального ремонту системи ГВП будинку, проведення якого, не входить до обов`язків відповідача, оскільки, згідно п.5.2.5 Статуту комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва», затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 06.01.2015 №7, до обов`язків підприємства, входить здійснювати капітальний ремонт й оновлення основних фондів, забезпечувати своєчасне введення в експлуатацію придбаного обладнання.

Посилання скаржника на те, що він не є балансоутримувачем будинку, де проживає позивач, а є обслуговуючою організацією, не свідчить про відсутність у нього вини у залитті квартири, оскільки згідно п. 2.2.2 Статуту комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва», затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 06.01.2015 №7, предметом діяльності підприємства, зокрема, є: надання послуг з утримання будинків, споруд і прибудинкових територій та інших житлово-комунальних послуг, виконання функцій балансоутримувача житлового та нежитлового фонду, укладання договорів на надання житлово-комунальних послуг, контроль за виконанням умов договорів у встановленому порядку. Згідно п.5.2.5 Статуту, до обов`язків підприємства, входить здійснювати капітальний ремонт й оновлення основних фондів, забезпечувати своєчасне введення в експлуатацію придбаного обладнання. Тобто, незважаючи на те, що відповідач не є балансоутримувачем будинку, у якому проживає позивач, саме на нього покладено обов`язок з належного обслуговування зазначеного будинку. В свою чергу, неналежне виконання відповідачем своїх обов`язків, спричинило порив труби гарячого водопостачання, що в свою чергу потягло залиття квартири, співвласником якої є позивач.

Посилання скаржника на те, що ремонт у квартирі протягом тривалого часу не проводився, а залиття відбулося у період обслуговування будинку іншим комунальним підприємством, є безпідставним, оскільки як вбачається з матеріалів справи, станом на 03 січня 2019 року (дата залиття квартири), будинок АДРЕСА_3 обслуговувався КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва», що підтверджується, зокрема, актами від 03 та 17 січня 2019 року.

Посилання скаржника на те, що ним було вжито всі можливі заходи, щодо ліквідації завданих позивачу збитків та відновлення покриття підлоги, проте із незрозумілих причин, позивач не дала можливості його здійснити, не спростовує вину скаржника у залитті квартири, співвласником якої, є позивач.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції та не впливають на законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення.

Колегія суддів не вбачає підстав для зміни чи скасування рішення суду, як і не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

За таких обставин, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення залишити без змін, як таке, що ухвалене з вірним застосуванням норм матеріального та процесуального права, є законним та обґрунтованим.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» - залишити без задоволення.

Рішення Подільського районного суду міста Києва від 28 липня 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач: І.М. Вербова

Судді: Т.О. Невідома

В.А. Нежура