Справа № 177/761/22
Провадження № 2/177/51/23
Р І Ш Е Н Н Я

(заочне)

Іменем України

11 січня 2023 року Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Суботіної С. А.

за участі: секретаря Ференц Я. З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_3 звернулася до суду 26.07.2022 з указаним позовом та просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці, з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , батько позивача.

За життя ОСОБА_4 належала земельна ділянка площею 5,9318 га, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :01:065:0002, розташована на території Красінської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області.

ОСОБА_4 за життя заповітів не складав.

З метою реалізації своїх спадкових прав позивач 05.07.2022 звернувся до державного нотаріуса Шостої криворізької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , оскільки є спадкоємцем за законом, проте отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Як на поважність причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини позивач посилається на те, що йому не було відомо про наявність спадкового майна, оскільки позивач за місцем реєстрації не проживає, а живе у місті, тому не знав про наявність у спадкодавця у власності земельної ділянки, і вказані обставини перешкоджали йому вчасно звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Оскільки, на переконання представника позивача, ці обставини є достатньо поважними, просить суд надати позивачу додатковий строк, - два місяці, який вважає буде достатнім для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті батька.

Правом на участь у судовому засіданні сторони не скористалися.

Представник позивача ОСОБА_3 надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримувала, наполягала на їх задоволенні, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення (а.с.80).

Відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася у встановленому законом порядку, за зареєстрованим місцем проживання (а.с.50,73,79), однак до суду повторно не з`явилася, про причини неявки не повідомила, заяв про розгляд справи за її відсутності до суду не надала, відзиву не подано.

Зі згоди представника позивача, яка не заперечувала проти заочного розгляду справи, суд на місці постановив ухвалити заочне рішення, на підставі наявних у ній доказів, у силу ст. 280 ЦПК України.

Через неявку в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, надавши оцінку доказам в їх сукупності, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача, ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть останнього серії НОМЕР_1 від 27.06.2005 (а.с.7)

Факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 підтверджується наявним у матеріалах справи свідоцтвом про народження позивача від 06.04.1985, відповідно до якого ОСОБА_4 записаний батьком останнього (а.с.8).

За життя ОСОБА_4 на підставі Державного акта на прав власності на земельну ділянку серії ДП № 064527 належала земельна ділянка площею 5,9318 га, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Красінської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, кадастровий номер 12:218:835:00:01:065:0002 (а.с.9).

У довідці Новопільської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області від 03.11.2016 № 1686/07/02-29 зазначено, що за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 був зареєстрований один. Заповіт у виконкомі сільської ради не посвідчувався (а.с.10,30).

Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 03.08.2022, після смерті ОСОБА_4 25.11.2016 заведена спадкова справа № 59873182 за заявою ОСОБА_2 , свідоцтво про право на спадщину не видавалось, заповіти не посвідчувались (а.с.27-32). З заявою про прийняття спадщини зверталась ОСОБА_2 (а.с.29), якій постановою від 27.12.2016 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії (а.с.36). Рішенням Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 14.12.2017 справа № 177/259/17 у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до Красівської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, третя особа: Управління Держгеокадастру в Криворізькому районі Дніпропетровської області про визнання права на земельну ділянку в порядку спадкування за законом відмовлено.

Згідно зі ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. Спадкування здійснюється за законом або заповітом.

Частинами 1, 3 ст. 1268, ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 Кодексу він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Із системного аналізу вказаних положень законодавства слідує, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у 6-місячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , почав відлік відповідно з дати його смерті та закінчився 23.12.2005.

ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с.41 зворот).

На підтвердження поважності пропуску строку звернення з заявою про прийняття спадщини позивач посилається на те, що йому не було відомо про наявність спадкового майна, а саме земельної ділянки після смерті батька, оскільки позивач за місцем реєстрації не проживає, а живе у місті, тому не знав про наявність у спадкодавця у власності земельної ділянки, і вказані обставини перешкоджали йому вчасно звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, враховуючи, що позивач зі спадкодавцем проживали у різних населених пунктах, позивач з батьком та сестрою ОСОБА_2 , відповідачем у справі, не підтримували стосунки, при цьому, остання не повідомила нотаріуса при звернені із заявою про прийняття спадщини про наявність іншого спадкоємця, тобто ОСОБА_1 , останній не був обізнаний про наявність у спадкодавця за життя спадкового майна, а саме, земельної ділянки, що перед судом не спростовано, суд, за вказаних обставин, вважає поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, та на підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України, вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк тривалістю в два місяці, який буде достатнім для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обчислювати з дня набрання рішенням законної сили.

Надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини, за відсутності спадкового спору стосовно прийняття спадкового майна, є підставою для оформлення за спадкоємцем спадкових прав у встановленому законом порядку.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 13, 19, 76-81, 89, 95, 133, 141, 258, 259, 263-265, 273 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці, для подання ним заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті батька, ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці обчислювати з дня набрання даним рішенням законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, тобто протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання, шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Криворізький районний суд Дніпропетровської області.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та подання апеляційної скарги на заочне рішення, може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених процесуальним законом строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: