ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/3382/22
Провадження № 2/210/226/23
У Х В А Л А

іменем України

"08" лютого 2023 р.

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Вікторович Н.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін у судове засідання, цивільну справу за уточненим позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди заданої залиттям квартири, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди заданої залиттям квартири.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07 грудня 2022 року провадження по справі було відкрито та розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в судове засідання.

Після відкриття провадження по справі судом встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху.

Так, позивачем заявлено вимогу про стягнення матеріальної шкоди завданої залиттям квартири у розмірі 8 000,00грн. та в прохальній частині позову заявлено клопотання про призначення по справі будівельно-технічої експертизи поновлення ремонту квартири та товарознавчу експертизу, витрати покласти на відповідача.

Згідно з вимогами п.п.4, 5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги.

Вказані вимоги закону позивачем не виконані, оскільки прохальна частина позовної заяви, разом із позовними вимогами, містить вимоги про призначення по справі будівельно-технічої експертизи поновлення ремонту квартири та товарознавчу експертизу та виклик свідків, проте нормами цивільного законодавства передбачено, що у прохальній частині позову викладаються позовні вимоги та виключно надається право заявити клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, якщо такий розгляд допускається, викладення інших клопотань та заяв у прохальній частині позову не передбачено.

Приписами ч.2 ст.116 ЦПК України передбачено, що способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

У відповідності до ч.1 ст.106 ЦПК України учасник справи має подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Разом з тим, позивачем не обґрунтовано розмір матеріальної шкоди у сумі 8 000,00 гривень, не зазначено доказів реальної вартості пошкодженого майна. Так само відсутній обґрунтований розрахунок суми, що стягуються чи оспорюються. Не додано висновок експерта або спеціаліста про встановлення розміру матеріальної шкоди, завданою залиттям квартири або інші докази на підтвердження заявленого розміру шкоди.

Відповідно до ч.1 ст.104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно ч.3 ст.104 ЦПК України, ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

Аналіз норм ЦПК України, які регулюють питання, пов`язанні із призначенням судових експертиз, свідчить про необхідність зазначення в ухвалі про призначення експертизи конкретної експертної установи (експертних установ), якій (яким) доручається її проведення. Крім цього, для проведення експертизи надсилаються додаткові документи та об`єкти, необхідні для її проведення, проте в порушення вказаних норм позивачем не зазначено експерта чи експерту установу якій необхідно доручити проведення експертизи, питання які необхідно поставити експерту.

Вказаний недолік перешкоджає продовженню розгляду справи по суті.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно до ч.11 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи викладене, зважаючи на те, що позивачем позовна заява подана з численними недоліками, доходжу висновку про неможливість подальшого розгляду справи та про повторне залишення заяви без руху, надання позивачу строку для усунення недоліків.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 цього Кодексу, протягом п`яти з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали до встановленої дати, вказані недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди заданої залиттям квартири - залишити без руху.

Запропонувати позивачу виправити недоліки позовної заяви в п`ятиденний строк з моменту отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н. Ю. Вікторович