Ухвала

09 березня 2023 року

м. Київ

справа № 755/7193/21

провадження № 61-1196св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Воробйової І. А. (суддя-доповідач), Луспеника Д. Д., Лідовця Р. А.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва в інтересах Держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 , про витребування майна, за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Романюк Іван Миколайович, на постанову Київського апеляційного суду від 23 листопада 2022 року,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2021 року керівник Дніпровської окружної прокуратури міста Києва

в інтересах держави в особі Київської міської ради звернувся до суду

з позовом до ОСОБА_2 про витребування на користь територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради квартири

АДРЕСА_1 .

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 09 грудня 2021 року у складі судді Марфіної Н. В. у задоволенні позову керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради про витребування майна відмовлено.

Застосовані ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 27 серпня 2021 року заходи забезпечення позову у вигляді встановлення заборони ОСОБА_1 , іншим фізичним та/або юридичним особам, які діють від його імені, вчиняти дії з укладення договорів купівлі-продажу, міни, дарування, іпотеки, застави щодо квартири

АДРЕСА_1 скасовано.

Постановою Київського апеляційного суду від 23 листопада 2022 року апеляційну скаргу Київської міської прокуратури задоволено.

Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 09 грудня 2021 року скасовано та ухвалено нове рішення про задоволення позову.

Витребувано у ОСОБА_1 на користь територіальної громади міста Києва

в особі Київської міської ради квартиру

АДРЕСА_1 .

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

У січні 2023 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду через систему «Електронний суд» касаційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 23 листопада 2022 року та залишити в силі рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 09 грудня 2021 року.

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Як на підставу касаційного оскарження судових рішень заявник посилається на пункту 1 частини другої статті 389 ЦПК України, зокрема на те, що судами застосовано норми права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року

у справі № 362/44/17, від 08 жовтня 2019 року у справі № 916/2084/17,

від 06 липня 2021 року у справі № 911/2169/20, від 23 листопада 2021 року

у справі № 359/3373/16, постановах Верховного Суду від 23 травня

2018 року у справі № 916/1166/17, від 06 червня 2019 року у справі

№ 468/1375/15, від 25 листопада 2021 року у справі № 917/269/21,

від 01 лютого 2022 року у справі № 917/565/21.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає,

що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно із частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні),

а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно із частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу необхідно розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою

статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу запозовом керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва в інтересах Держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 , про витребування майна, призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному

веб-порталі судової влади України.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття і оскарженню не підлягає.

Судді: І. А. Воробйова

Д. Д. Луспеник

Р. А. Лідовець