Постанова

Іменем України

08 лютого 2023 року

м. Київ

справа № 760/9496/21

провадження № 61-10690св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: головуючого - Крата В. І., суддів: Антоненко Н. О. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: громадська організація «ІНФОРМАЦІЯ_73», громадська організація «Громадське телебачення», ОСОБА_2 ,

особи, які подали касаційну скаргу: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу громадської організації «ІНФОРМАЦІЯ_73», підписану адвокатом ОСОБА_10, та касаційну скаргу ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , підписану адвокатами ОСОБА_15 та ОСОБА_5 , на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 08 грудня 2021 року, додаткове рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 26 січня 2022 року в складі судді Шереметьєвої Л. А. та на постанову Київського апеляційного суду від 08 вересня 2022 року в складі колегії суддів Матвієнко Ю. О., Мельника Я. С., Гуля В. В.,

Історія справи

Короткий зміст позову

У квітні 2021 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ГО «ІНФОРМАЦІЯ_73», ОСОБА_2 , ГО «Громадське телебачення» про захист честі, гідності, ділової репутації, визнання поширеної інформації недостовірною, її спростування та відшкодування моральної шкоди.

Позов мотивував тим, що з середини 2019 року ГО «ІНФОРМАЦІЯ_73» та її керівником ОСОБА_2 у соціальній мережі Facebook щодо позивача систематично поширюється недостовірна інформація.

Зокрема, на сторінці «ІНФОРМАЦІЯ_73» у соціальній мережі Facebook зазначено наступне:

1. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_39 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_38:

1.1.«…представнику громади Протасового яру, голові ГО та ініціативної групи «ІНФОРМАЦІЯ_73» ОСОБА_2 (ОСОБА_2) сьогодні публічно погрожував один з бенефіціарів забудови Протасового яру ОСОБА_1...»;

2. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_36 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_37:

2.1.«…цього разу люди ОСОБА_1 (він разом з ОСОБА_8 є бенефіціаром ТОВ Дайтона Груп і забудови Протасового яру) називають псевдо-активістами та здирниками представника громади Протасового яру ОСОБА_2 та радника міського голови ОСОБА_7»;

2.2. «…це і багато іншого дуже засмучує двох дніпровських бандитів - ОСОБА_1 та ОСОБА_8 , адже вони ну дууууже хочуть збудувати три 40-поверхівки замість лісу у Протасовому яру…»;

3. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_40 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1

3.1.« Забудовник ОСОБА_1 програв суд по Протасовому яру! Сьогодні громада обмежила висотність і зберегла припис на заборону будівництва, тепер чекаємо від ОСОБА_17 оскарження договору суборенди. Влітку 2019 року ТОВ Дайтона груп звернулась до ОАСКу, а саме до недоброчесного судді ОСОБА_9 який якраз підміняв свого шефа-голову суду ОСОБА_11 (який опинився під слідством НАБУ за втручання у роботу органів державної влади). Звернулась з проханням змінити висотність у містобудівних умовах та обмеженнях (базовий документ для будівництва), оскільки будівельний проект ЖК Турбійон цим умовам та обмеженням не відповідає. Для чого? Бо раніше, 8 травня, забудовник ОСОБА_1 отримав припис від ДАБІ на заборону будівельних робіт через невідповідність проекту містобудівним умовам. Ну і через суддю ОСОБА_9 забудовник хотів зняти припис на заборону, змінивши містобуди, а не свій проект…»;

3.2.«…не забуваємо, що ОСОБА_1 і ОСОБА_16 , який прикриває ОСОБА_1 в Офісі Президента, це звичайні бандит і рєшала…»;

4. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_14 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_15:

4.1.«Відремонтували банер біля незаконного будівництва ОСОБА_1 , поприбирали сміття і загалом привели до ладу…»;

4.2.«…за 9 днів закінчується третій місяць у ОСОБА_17 обіцяють подати позов про оскарження суборенди ОСОБА_1. Позов вже написаний.»;

5. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_10 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_35:

5.1.«…нагадаємо, минулого року ДАБІ України винесла припис ТОВ «Дайтона Груп» (компанія забудовник дніпровського кримінальника ОСОБА_1 ) на заборону будівельних робіт у Протасовому яру…»;

6. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_13 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_12:

6.1.«…труднощі з залученням комунальників пов`язані з тим, що земельна ділянка наразі самозахоплена дніпровським бандитом ОСОБА_1 з метою будівництва на ній трьох 40-поверхівок…»;

7. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_21 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_28:

7.1.«…пам`ятаєте суддю ОСОБА_19 ? Та сама суддя ОАСК, яка ухвалила перше незаконне рішення по Протасовому яру, а саме задовільнила клопотання ТОВ Дайтона Груп (бенефіціар ОСОБА_1 ) про зупинку дії припису ДАБІ на заборону будівельних робіт…»;

8. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_42 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_31:

8.1.«…громада Протасового яру вже скасувала дозвіл на будівництво ОСОБА_1 у цій частині нашого парку…»;

9. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_41 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_24:

9.1.«… засідання перенесли у зв`язку з тим, що в представника компанії-забудовника ОСОБА_1 «раптово» піднялась температура за годину до засідання і запаморочилась голова…»;

9.2.«…схоже головуючий суддя ОСОБА_27 вирішив дотягнути процес до свят і ухвалити рішення на користь дніпровського бандита ОСОБА_1 тоді, коли ми будемо зайняті підготовкою новорічної вечірки громади Протасового яру…»;

9.3.«…так це працюватиме до того моменту, поки ми не повернемо землю вкрадену ОСОБА_1 і ОСОБА_12 місту…»;

10. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_44 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_43:

10.1.«… ОСОБА_21 тепер допомагає рейдеру ОСОБА_1 відновити дозвіл на будівництво у Протасовому яру. По ряду судових процесів, які були ініційовані представниками громади Протасового яру у 2019 році, відбулась зміна представника сторони компанії-забудовника ОСОБА_1 ТОВ «Дайтона Груп …»;

10.2.«…чим збирається допомагати ОСОБА_21 дніпровському рейдеру ОСОБА_1 по Протасовому яру?...»;

10.3.«…ці рішення були ухвалені влітку 2020 року (ІНФОРМАЦІЯ_48), але ще до голосування компанія-забудовник ОСОБА_1 ТОВ «Дайтона Груп» подала позов про визнання цих рішень недійсними до Дніпропетровського окружного адмінсуду, судді ОСОБА_23»;

10.4.«…після скарг на порушення принципу підсудності ОСОБА_23 відмовилась від розгляду позову ОСОБА_1 …»;

10.5.«…і знаходить ОСОБА_24 , який є партнером по невдачам з власником ТОВ «Бора» (вона надає ОСОБА_1 землю в суборенду) ОСОБА_25 …»;

10.6.«…станом на зараз дії ОСОБА_26 і ОСОБА_1 в судах спрямовані також на відновлення дозволу на будівництво, який був незаконно отриманий ТОВ «Дайтона Груп» і видача якого була успішно оскаржена представниками громади Протасового яру у першій інстанції…»;

11. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_33 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_26:

11.1.«Шостий апеляційний адміністративний суд зупинив процес, в якому ОСОБА_1 намагається повернути свій дозвіл на будівництво у Протасовому яру. Судовий процес, за допомогою якого ОСОБА_1 намагається відновити незаконний дозвіл на будівництво у Протасовому яру, зупинений ухвалою колегії суддів під головуванням судді ОСОБА_13»;

11.2.«…станом на зараз ОСОБА_1 «рєшать» в судах допомагає ОСОБА_21 , київський забудовник з SAGA Development…».

12. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_64 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_2

12.1.«Дніпровський бандит ОСОБА_1 знайшов суддю, який допоможе йому забудувати Протасів яр…»;

12.2.«…таким чином ОСОБА_27 розмиває відповідальність за ухвалення завідомо неправосудного рішення на суддю ОСОБА_28 , якого і так за людину не вважають, і отримує можливість поживитись з кишені дніпровського бандита ОСОБА_1 …».

Крім того, в особистому профілі в соціальній мережі Facebook ОСОБА_2 поширено наступне:

1. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_45 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_46:

1.1.«…простенькі плакати з написами «Поліція бездіє» та «Поліція зливає проти забудовника (ОСОБА_1) по Протасовому яру» викликали неабияку реакцію у бенефіціара знищення Протасового яру ОСОБА_1 …»;

2. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_57 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_47:

2.1.«…14 серпня, після суду який громада Протасового яру виграла в забудовника ОСОБА_1 ТОВ Дайтона Груп…»;

3. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_49 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_3

3.1.«… ОСОБА_30 , у нас підпорядкована вам ДАБІ видала дозвіл на будівництво дніпровському забудовнику ТОВ Дайтона Груп (бенефіціари ОСОБА_1 і ОСОБА_8 )…»;

3.2.«…зараз всупереч Кодексу адмінсудочинства ОСОБА_1 пішов у дніпропетровський окружний адмінсуд зносити окремі положення містобудівних умов та обмежень, аби прибрати підстави для припису, а дозвіл на будівництво оскаржується мною і моїм сусідом в суді…»;

4. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_49 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_50:

4.1.«…але громада Протасового яру протистоїть не звичайному жлобу-забудовнику. Вона протистоїть дніпровській мафії, яка славиться викраденнями людей, які їй заважають, та захопленням чужого майна грубою силою. Ім`я цій мафії ОСОБА_1 і ОСОБА_8 …»;

5. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_56 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_4

5.1.«Громада Протасового яру це не тільки про боротьбу з дніпровським бандитом ОСОБА_1 та незаконною забудовою…»;

6. що містяться у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_10 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_51:

6.1.«…сьогодні Шостий апеляційний адміністративний суд скасував рішення Окружного адміністративного суду Києва, за допомогою якого ОСОБА_1 намагався зняти припис ДАБІ на заборону будівельних робіт…»;

7. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_58 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_52:

7.1.«…пропозиція ОСОБА_1 - знищити 30 гектарів лісу в центрі Києва, Протасів яр, заради свого незаконного будівництва…»;

8. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_59 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_54:

8.1.«Тим часом суд скасував дозвіл на будівництво у Протасовому яру, виданий ТОВ «Дайтона Груп» ОСОБА_1. ІНФОРМАЦІЯ_53»;

9. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_60 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_55:

9.1.«…пам`ятаєте ми виграли суд, в якому зберегли підстави для припису щодо зупинки будівництва ЖК «Турбійон» ОСОБА_1 у Протасовому яру? Припис ДАБІ видало на підставі того, що проєкт будівництва трьох 40-поверхівок в парку порушує висотність - 73,5 метри. Для того щоб зняти цей припис, юристи ОСОБА_1 зробили експертизу, яка фактично показала що 99,9 метрів (по проєкту) це менше за 73,5 метри. Цю експертизу вони понесли в Окружний адмінсуд Києва до судді ОСОБА_9 і той не вагаючись змінив закони фізики, задовільнивши позов ОСОБА_1 про зміну обмежень по висотності…»;

9.2.«…найвеселіше тут те, що вся ця епопея з висотністю затівалась ОСОБА_1 аби зняти припис ДАБІ про зупинку будівництва. Припис ОСОБА_1 теж оскаржував, а процес з висотністю мав допомогти йому виграти процес про зняття припису…»;

10. у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_44 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_61:

10.1.«… ОСОБА_21 тепер допомагає рейдеру ОСОБА_1 відновити дозвіл на будівництво у Протасовому яру По ряду судових процесів, які були ініційовані представниками громади Протасового яру у 2019 році, відбулась зміна представника сторони компанії-забудовника ОСОБА_1 ТОВ «Дайтона Груп»…»;

10.2.«…ці рішення були ухвалені влітку 2020 року (ІНФОРМАЦІЯ_48), але ще до голосування компанія-забудовник ОСОБА_1 ТОВ «Дайтона Груп» подала позов про визнання цих рішень недійсними до Дніпропетровського окружного адмінсуду, судді ОСОБА_23...»;

10.3.«…за спробу порушити закон і допомогти ОСОБА_1 суддя Дніпропетровського окружного адмінсуду ОСОБА_23 тепер буде відповідати у Вищій раді правосуддя. Після скарг на порушення принципу підсудності ОСОБА_23 відмовилась від розгляду позову ОСОБА_1 , а її колега по дніпропетровському суду передав справу в Окружний адмінсуд Києва - за підсудністю. Схоже, розуміючи провальність свого поточного «рєшали» ОСОБА_1 вирішує шукати того, хто допоможе йому у Києві. А конкретно в Окружному адмінсуді Києва. І знаходить ОСОБА_24 , який є партнером по невдачам з власником ТОВ «Бора» (вона надає ОСОБА_1 землю в суборенду) ОСОБА_25 …»;

10.4.«…станом на зараз дії ОСОБА_26 і ОСОБА_1 в судах спрямовані також на відновлення дозволу на будівництво, який був незаконно отриманий ТОВ «Дайтона Груп»…»;

10.5.«…кожен бажаючий може подивитись на юриста ОСОБА_26 , який захищає незаконну забудову ОСОБА_1 …»;

ІНФОРМАЦІЯ_5 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_6

11.1.«Спочатку ОСОБА_34 з ОСОБА_1 розганяють брехню що я «намалював свастику», аби помститись за те що їм не дають знищити парк Протасів яр…»;

12. що містяться у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_9 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_7

12.1.«Договір суборенди по ділянці ОСОБА_1 у Протасовому яру визнаний недійсним! Поки ОСОБА_34 був зайнятий організацією домашнього арешту для мене, я встиг сходити в господарський суд і виграти справу про визнання недійсним договір суборенди ділянки ОСОБА_1 …».

Позивач також указував, що в статті під назвою « Правоохоронці вручили підозру активісту ОСОБА_2 через акцію на Банковій. Що про нього відомо?» ( ІНФОРМАЦІЯ_8 ) теж міститься недостовірна інформація, зокрема, коментар ОСОБА_2 : «Це помста за мою діяльність щодо захисту Протасового Яру від незаконної забудови ОСОБА_1 ».

ОСОБА_1 зазначав, що ОСОБА_2 та ГО «Захистимо Протасів яр» у вказаних публікаціях та коментарях фактично доносять до суспільства недостовірну інформацію про те, що позивач є орендарем/суборендарем земельної ділянки в Протасовому Яру та бенефіціарним власником компанії-забудовника ТОВ «Дайтона Груп», має безпосереднє відношення до будівництва житлово-офісно-торговельного комплексу з готелем та паркінгом у Протасовому Яру та намагається відновити будівництво на земельній ділянці у Протасовому Яру в м. Києві. Крім того, в своїх публікаціях відповідачі стверджують, що позивач є бандитом, рейдером, мафією та вчиняє інші кримінально-карані діяння.

Позивач уважає поширену щодо нього інформацію недостовірною, оскільки він не є власником, орендарем, чи суборендарем земельної ділянки в Протасовому Яру , не є директором (керівником), засновником, кінцевим бенефіціарним власником ТОВ «Дайтона Груп», не є учасником судових справ, пов`язаних із земельною ділянкою в Протасовому Яру , не вчиняє жодних дій, спрямованих на відновлення будівництва в Протасовому Яру , не вчиняє дій, спрямованих на забудову Протасового Яру . Крім того, він не є бандитом, мафією, рейдером та не вчиняє будь-яких кримінально-караних діянь.

Вважає, що поширена інформація є негативною для нього, оскільки створює негативні наслідки у вигляді приниження позитивної соціальної оцінки в очах оточуючих, а також приниження суспільної оцінки його ділових і професійних якостей, здобутих протягом багатьох років. Наведена у публікаціях інформація не відповідає дійсності, не підтверджена будь-якими доказами, а її поширення призвело до порушення його особистих немайнових прав, зокрема, права на повагу до честі та гідності, недоторканість ділової репутації.

З урахуванням викладеного ОСОБА_1 просив суд ухвалити рішення, яким:

визнати недостовірною та такою, що принижує його честь, гідність та ділову репутацію інформацію, поширену ГО «Захистимо Протасів яр» та ОСОБА_2 у наведених вище публікаціях у соціальній мережі Facebook та статті за адресою ІНФОРМАЦІЯ_8 ;

зобов`язати ОСОБА_2 та ГО «Захистимо Протасів яр» не пізніше десяти календарних днів з дня набрання рішенням суду законної сили спростувати недостовірну інформацію, поширену останніми відносно нього, шляхом опублікування в соціальній мережі Facebook публікацій під назвою «Спростування недостовірної інформації стосовно ОСОБА_1 » з викладенням копії вступної та резолютивної частини рішення у цій справі;

зобов`язати ГО «Громадське телебачення» в строк не пізніше десяти календарних днів з дати набрання судовим рішенням законної сили у цій справі опублікувати на веб-порталі https://hromadske.ua повідомлення про спростування з заголовком: «Спростування недостовірної інформації стосовно ОСОБА_1 » наступного змісту: « ІНФОРМАЦІЯ_9 на веб-порталі https://hromadske.ua, за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_8 було опубліковано статтю під назвою « Правоохоронці вручили підозру активісту Ратушному через акцію на Банковій. Що про нього відомо?», в якій міститься коментар ОСОБА_2 наступного змісту: «Це помста за мою діяльність щодо захисту Протасового Яру від незаконної забудови ОСОБА_1 ». Вказане твердження ОСОБА_2 відповідно до рішення Солом`янського районного суду м. Києва від «___» _____. _____ року у справі №_____ визнано недостовірною інформацією, тобто таким, що не відповідає дійсності»;

стягнути з ОСОБА_2 та ГО «Захистимо Протасів яр» 500 000 грн у відшкодування моральної шкоди.

Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 08 грудня 2021 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 08 вересня 2022 року, позов задоволено частково:

визнано недостовірною та такою, що порочить честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 інформацію, поширену:

Громадською організацією «ІНФОРМАЦІЯ_73» на сторінці«ІНФОРМАЦІЯ_73 » (ІНФОРМАЦІЯ_73) у соціальній мережі Facebook, а саме:

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_39 за посиланням

ІНФОРМАЦІЯ_62: «…. публічно погрожував один з бенефіціарів забудови Протасового яру ОСОБА_1 »;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_36 за посиланням:

ІНФОРМАЦІЯ_11 :

«...він є бенефіціаром ТОВ Дайтона Груп і забудови Протасового яру… »;

«...двох дніпровських бандитів - ОСОБА_1 ...»;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_40 за посиланням:

ІНФОРМАЦІЯ_63: «…забудовник ОСОБА_1 програв суд по Протасовому яру… »;

«…забудовник ОСОБА_1 …»;

«... ОСОБА_1 бандит... »;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_14 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_15 :

«… незаконного будівництва ОСОБА_1 ...»;

«... суборенди ОСОБА_1...»;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_10 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_16 :

«...компанія забудовник дніпровського кримінальника ОСОБА_1 »;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_17 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_18 :

«... земельна ділянка наразі самозахоплена дніпровським бандитом ОСОБА_1»;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_19 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_20 :

«...ТОВ Дайтона Груп (бенефіціар ОСОБА_1 )…;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_42 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_22 :

«... будівництво ОСОБА_1 ...»;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_23 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_24 :

«... компанії-забудовника ОСОБА_1 ...»;

«...дніпровського бандита ОСОБА_1 ...»;

«… землю, вкрадену ОСОБА_1...»;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_44 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_25 :

«... рейдеру ОСОБА_1...»

«… компанії-забудовника ОСОБА_1 ТОВ «Дайтона Груп» ...»;

«... дніпровському рейдеру ОСОБА_1...»;

«... компанія-забудовник ОСОБА_1 ТОВ «Дайтона Груп»…»;

«...позову ОСОБА_1 ...»;

«... ТОВ "Бора" /вона надає ОСОБА_1 землю в суборенду/...»;

«...дії ОСОБА_1 в судах спрямовані також на відновлення дозволу на будівництво...»;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_33 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_26 :

«… в якому ОСОБА_1 намагається повернути свій дозвіл на будівництво у Протасовому яру…»;

«… ОСОБА_1 намагається відновити незаконний дозвіл на будівництво у Протасовому яру...»;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_64 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_2 :

«…бандит ОСОБА_1 ...»;

«...бандита ОСОБА_1 ...».

ОСОБА_2 у профілі « ОСОБА_2 » ( ІНФОРМАЦІЯ_27 ) у соціальній мережі Facebook, а саме:

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_45 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_46:

«... забудовника (ОСОБА_1) по Протасовому яру…";

«… бенефіціара знищення Протасового яру ОСОБА_1...»;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_57 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_65:

«... забудовника ОСОБА_1 ТОВ Дайтона Груп...»;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_49 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_66:

«... дніпровському забудовнику ТОВ Дайтона Груп /бенефіціари ОСОБА_1/...»;

«...ОСОБА_1 пішов у Дніпропетровський окружний адмінсуд зносити окремі положення містобудівних умов та обмежень, аби прибрати підстави для припису...»;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_49 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_68:

«...ім`я цій мафії ОСОБА_1 ...»;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_56 за посиланням:

ІНФОРМАЦІЯ_67 : «… бандитом ОСОБА_1 ... »;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_10 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_29 :n:

«... ОСОБА_1 намагався зняти припис ДАБІ на заборону будівельних робіт...»;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_58 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_69:

«...заради свого незаконного будівництва...»;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_59 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_30 :

«… ТОВ « Дайтона Груп» ОСОБА_1 »;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_60 за посиланням

ІНФОРМАЦІЯ_70: «... ЖК «Турбійон» ОСОБА_1 у Протасовому яру… »;

« …позов ОСОБА_1 про зміну обмежень по висотності...»;

«...припис ОСОБА_1 теж оскаржував...»;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_44 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_32 :

«...рейдеру ОСОБА_1 відновити дозвіл на будівництво у Протасовому яру …»;

«…компанії-забудовника ОСОБА_1 ТОВ «Дайтона Груп»...»;

«... компанія-забудовник ОСОБА_1 ТОВ «Дайтона Груп» ...»;

«... позову ОСОБА_1 …»;

«…ТОВ «Бора» /вона надає ОСОБА_1 землю в суборенду /...»;

«...дії ОСОБА_1 в судах спрямовані також на відновлення дозволу на будівництво...»;

«... незаконну забудову ОСОБА_1 ...»;

у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_9 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_71:

«…договір суборенди по ділянці ОСОБА_1 у Протасовому яру …»;

«… договір суборенди ділянки ОСОБА_1...».

зобов`язано ГО «ІНФОРМАЦІЯ_73» в строк не пізніше п`ятнадцяти календарних днів з дня набрання рішенням суду законної сили спростувати поширену недостовірну інформацію шляхом опублікування на сторінці в соціальній мережі Facebоок «ІНФОРМАЦІЯ_73» (ІНФОРМАЦІЯ_73) повідомлення про спростування з заголовком «Спростування недостовірної інформації стосовно ОСОБА_1 » та з викладенням копії вступної та резолютивної частини рішення, не допускаючи при цьому власних коментарів;

зобов`язано ОСОБА_2 в строк не пізніше п`ятнадцяти календарних днів з дня набрання рішенням суду законної сили спростувати поширену недостовірну інформацію шляхом опублікування в профілі в соціальній мережі Fасеbоок «ОСОБА_2» (ІНФОРМАЦІЯ_72) повідомлення про спростування з заголовком «Спростування недостовірної інформації стосовно ОСОБА_1 » та з викладенням копії вступної та резолютивної частини рішення, не допускаючи при цьому власних коментарів;

стягнуто з ГО «Захистимо Протасів яр» та ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 по 25 000 грн з кожного у відшкодування моральної шкоди;

у задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Додатковим рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 26 січня 2022 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 08 вересня 2022 року:

заяву ОСОБА_1 про розподіл судових витрат задоволено частково;

Стягнуто в рівних частинах з ГО «Захистимо Протасів яр» та ОСОБА_2 100 000 грн витрат на професійну правничу допомогу, 12 948 грн судового збору та 27 000 грн витрат на проведення психологічного дослідження;

у стягненні іншої частини судових витрат відмовлено;

в задоволенні заяв представників відповідачів ОСОБА_2 та ГО «Захистимо Протасів яр» про стягнення витрат на професійну правничу допомогу відмовлено.

Судові рішення мотивовані тим, що посилання на конкретну фізичну особу у контексті її зв`язку зі злочином, кримінальним провадженням чи його розслідуванням можливо лише у випадку, коли особа перебуває у статусі підозрюваного, обвинуваченого або підсудного.

Суди зазначили, що Кримінальний кодекс України визначає бандитизм як організацію озброєної банди з метою нападу на підприємства, установи, організації чи на окремих осіб, а також участь у такій банді або у вчинюваному нею нападі. В свою чергу поняття мафії, як зазначено в Великому тлумачному словнику сучасної мови, визначено як кримінальне співтовариство, яке сформувалося на Сицилії в другій половині 19 століття і являє собою об`єднання кримінальних груп, які мать спільну організацію, структуру та кодекс поведінки. В даний час термін «мафія» використовується для позначення будь-яких злочинних угрупувань, які повністю чи частково повторюють організацію та структуру сицилійської мафії.

Суди прийняли до уваги, що згідно довідки Департаменту інформатизації МВС України (серії ІІА №2417303) станом на 06 квітня 2021 року за обліками МВС України позивач до кримінальної відповідальності не притягується, незнятої чи непогашеної судимості не має, в розшуку не перебуває.

За таких обставин суди зробили висновок, що поширена відповідачами інформація про вчинення позивачем злочинів та його відношення до злочинної діяльності носить стверджувальний характер та вказує на факти і події, які вже відбулися та які можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності, тобто являє собою фактичні твердження. Суд уважав, що висловлювання відповідачів не можуть бути розцінені як судження, тим більше як художні засоби для донесення їх суб`єктивної думки щодо позивача. Повторювання відповідачами інформації про позивача з інших джерел також не є підставою для висновку про добросовісність їх дій та відповідність їх вимогам закону.

Суди встановили, що відповідачі здійснили публікації, в яких, серед іншого, міститься інформація про те, що позивач має повноваження щодо управління компанією ТОВ «Дайтона Груп» та/або є вигодонабувачем від діяльності вказаного товариства. Тому за висновком суду в цьому випадку належним доказом приналежності особи до управління юридичною особою є актуальні відомості з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Проте, з чисельних витягів з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, наданих позивачем, на період часу, коли відповідачами викладалися оспорювані ними твердження, слідує, що позивач не є учасником, директором або кінцевим бенефіціарним власником ТОВ «Дайтона Груп».

Суди вказали, що відповідачі, зазначаючи, що позивач дійсно є бенефіціарним власником ТОВ «Дайтона Груп» та здійснює контроль над компанією через інших осіб, на підтвердження здійснення вирішального впливу позивачем на діяльність ТОВ «Дайтона Груп» посилалися на інтерв`ю директора ТОВ «Дайтона Груп» ОСОБА_14, надане журналісту каналу «24 канал», в якому той зазначив, що: «Ми ніколи не приховували ситуацію, що ОСОБА_1 також є міноритарним засновником компанії і вкладає в неї кошти». На уточнююче питання журналіста «Яка в нього доля в компанії?» ОСОБА_41 відповів: «Двадцять здається відсотків. Двадцять чи двадцять п`ять». Однак у силу положень частини другої статті 78 ЦПК України щодо належності та допустимості доказів суди не визнали вказане журналістське розслідування доказом причетності позивача до діяльності ТОВ «Дайтона Груп», оскільки воно не є офіційним джерелом.

Суди також уважали, що належність позивачу торгових марок та знаків політичних партій «Укроп» та «Пропозиція», а також ТОВ «Лессор» та ТОВ «Будінвест-Капітал» не підтверджують обставини здійснення ОСОБА_1 впливу на ТОВ «Дайтона Груп» та його причетності до забудови Протасового Яру .

Суди врахували, що згідно наявних у матеріалах справи документів позивач не є власником, орендарем чи суборендарем земельної ділянки в Протасовому Яру ; дозволу на будівельні роботи для будівництва житлово-офісно-торговельного комплексу з готелем у Солом`янському районі міста Києва не отримував; містобудівні умови та обмеження для проєктування вкзаного об`єкта нерухомого майна позивачу не надавалися; в провадженні адміністративних та господарських судів відсутні справи щодо забудови Протасового Яру , учасником яких є ОСОБА_1 .

У судах попередній інстанцій відповідачі наполягали на тому, що позивач зацікавлений в реалізації ТОВ «Дайтона Груп» будівництва в Протасовому Яру , оскільки є пов`язаною із забудовником особою, який очікує вигоду від реалізації проекту будівництва на даній ділянці, а відтак може контролювати хід судових процесів за участі ТОВ «Дайтона Груп», впливати на процесуальну позицію забудовника, а також здійснювати вплив на суд в позапроцесуальний спосіб. Проте суди зазначили, що відповідачі не пояснили, на чому ґрунтується така впевненість та позиція, обмежившись лише посиланням на цей факт та на проведений ними аналіз впливу позивача на діяльність вказаного товариства через пов`язаних з ним осіб.

Суди констатували, що відповідачі не надали належних та допустимих доказів на підтвердження інформації, поширеної в публікаціях, а саме, що позивач є власником, орендарем чи суборендарем земельної ділянки в Протасовому Яру , вчиняє дії, спрямовані на забудову Протасового Яру та є учасником судових проваджень, пов`язаних з земельною ділянкою в Протасовому Яру та вчиняє дії, спрямовані на відновлення будівництва в Протасовому Яру , у зв`язку з чим зробили висновок про те, що поширена відповідачами інформація є недостовірною.

При цьому суди зазначили, що, стверджуючи про зацікавленість ОСОБА_1 в забудові Протасового Яру , відповідачі посилалися на аналіз дій та поведінки позивача, а також його оточення, яке вважають пов`язаними з ним особами. Тобто, спірна поширена інформація в наведеному вигляді не може бути розцінена як оціночні судження, оскільки стосується певної фактичної поведінки позивача, наявність якої позивач заперечує, тобто, є констатацією фактів, які можуть і мають бути доведені належними доказами, носить конкретний, а не абстрактний характер з посиланням на перевірені джерела та певні документи.

Суди вказали, що обізнані з тим, що ОСОБА_1 є публічною фігурою та його дії підлягають більш ретельному громадському контролю із застосуванням більш гострої критики в зв`язку з його діяльністю. У той же час суди зазначили, що відповідачі не обґрунтували та не довели, що поширена ними інформація в публікаціях стосувалась саме виконання позивачем дій як державним службовцем, політичним або громадським діячем.

З урахуванням викладеного суди зазначили, що інформація, поширена відповідачами, щодо забудови Протасового яру, хоча і викликає певний суспільний інтерес, в той же час поширення такої інформації відбулося з порушенням принципу добросовісності, оскільки відповідачами при висловлюванні своєї точки зору з цього приводу не було здійснено належної перевірки обставин щодо причетності позивача до компанії-забудовника та вчинення ним протиправних дій, що свідчить про відсутність достатнього фактичного підґрунтя для таких висловлювань.

З урахуванням установлення факту поширення відповідачами в мережі Інтернет недостовірної інформації щодо позивача суди погодилися з доводами ОСОБА_1 про те, що йому безумовно завдано моральної шкоди, оскільки його право на повагу до його особистої честі та гідності порушено. Визначаючи розмір моральної шкоди, що підлягає стягненню з відповідачів, суди зазначили, що розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення, тому визначили її на рівні 50 000 грн (по 25 000 грн з кожного з відповідача, яким поширювалася недостовірна інформація).

Разом із тим суди не вбачали підстав для задоволення вимог позивача щодо визнання недостовірною інформацією висловлювання «Спочатку ОСОБА_34 з ОСОБА_1 розганяють брехню що я "намалював свастику", аби помститись за те, що їм не дають знищити парк Протасів яр…», яке міститься у публікації за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_6 , та «…Станом на зараз ОСОБА_1 «рєшать» в судах допомагає ОСОБА_21 , київський забудовник з SAGA Development…», яке міститься у публікації ГО «ІНФОРМАЦІЯ_73» від ІНФОРМАЦІЯ_33 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_26 , зазначивши, що вказані вислови є оціночними судженнями та їх не можливо перевірити на предмет існування відповідних фактів.

Суди також відмовили в задоволенні позовних вимог, пред`явлених до ГО «Громадське телебачення» щодо спростування коментарю ОСОБА_2 , наявного в статті під назвою « Правоохоронці вручили підозру активісту ОСОБА_2 через акцію на Банковій. Що про нього відомо?» за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_8 , а саме: «Це помста за мою діяльність щодо захисту Протасового Яру від незаконної забудови ОСОБА_1 », зазначивши, що журналістська свобода також включає можливість перебільшень або навіть провокацій, а суди повинні розрізняти ситуації, коли такі висловлювання належать журналісту, а коли є цитатою висловлювання іншої особи, оскільки покарання журналіста за участь у розповсюдженні висловлювань інших осіб буде суттєво заважати пресі сприяти обговоренню питань суспільного значення.

Оскільки в статті, на яку посилається позивач, журналіст ГО «Громадське телебачення» здійснив дослівне відтворення публічної позиції відповідача ОСОБА_2 щодо вручення йому підозри, то підстави для задоволення вимог позивача в цій частині за висновком судів відсутні.

Аргументи учасників справи

28 жовтня 2022 року ГО «Захистимо Протасів Яр» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на вказані судові рішення та просило їх скасувати як такі, що прийняті з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, й ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Касаційна скарга мотивована тим, що:

після подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції ОСОБА_2 загинув при виконанні бойового завдання на Харківщині, про що апеляційному суду було відомо. Проте, колегія суддів продовжила розгляд справи по суті щодо вимог, пред`явлених до ОСОБА_2 , не закривши провадження в справі та не залучивши до участі в справі правонаступників відповідача, незважаючи на те, що рішенням суду першої інстанції стягнуто з ОСОБА_2 25 000 грн у відшкодування моральної шкоди та 69 974 грн судових витрат;

суди зробили помилковий висновок про те, що вислови «бандит», «кримінальник», «землю, вкрадену ОСОБА_1», «рейдер» вказують на те, що позивач вчинив конкретний злочин, оскільки за відсутності в КК України вжитих у публікаціях термінів такі вислови можуть бути лише оціночними судженнями. Відповідач наполягає на тому, що вжиті авторами публікацій вислови використовувались ними як художні (абстрактні) засоби для донесення суб`єктивної думки (оціночного судження). При цьому обиралися не найгірше чи найточніше нормативне визначення, а найбільш зрозуміле для читачів публікацій;

суди помилково ототожнили поняття «бенефіціар» та «кінцевий бенефіціарний власник». Термін «бенефіціар», який вжитий у публікаціях відповідачів, не має нормативного визначення, а вживався виключно у побутовому значенні як «одержувач вигод, що виникають у результаті реалізації проєкту». Тому суди зробили помилковий висновок про те, що заінтересованість позивача в реалізації проєкту забудови Протасового Яру з метою отримання вигод може підтверджуватися відомостями з Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

в першому дописі, в якому ОСОБА_1 згадується як бенефіціар забудови Протасового Яру , міститься посилання на джерело такої інформації - стаття інтернет-видання «Громадське телебачення» та журналістське розслідування каналу «24»;

суди не врахували, що зазначена в спірних публікаціях інформація становить значний суспільний інтерес, оскільки стосується позивача як публічної особи та незаконної забудови зеленої зони міста Києва - Протасового Яру . Відповідач указує, що публікації стосувалися позивача саме як публічної особи, адже походження статків політика та методи ведення ним бізнесу безпосередньо впливають на можливий повторний вибір його громадянами. Жодного відношення до приватного та сімейного життя позивача оспорювані дописи не мали. Вказує, що лише внаслідок активних дій відповідачів та громади міста Києва можливо зберегти зелену зону - Протасів Яр від забудови. При цьому ефективним є інформування громади зрозумілою для людей мовою із використанням різноманітних мовних засобів для розстановки акцентів і донесення своєї думки. Зазначає, що критика позивача дійсно мала місце, проте не вийшла за межі добросовісної реалізації права на свободу висловлювання щодо питань, які становлять суспільний інтерес.

У грудні 2022 року від ОСОБА_1 до Верховного Суду надійшов підписаний представником відзив на касаційну скаргу, в якому позивач просить залишити її без задоволення, а оскаржені судові рішення без змін.

Відзив мотивовано тим, що спірні правовідносини не допускають правонаступництва, а тому апеляційний суд дотримався норм процесуального права з урахуванням того, що в силу положень статті 377 ЦПК України, якщо судом першої інстанції ухвалено законне і обґрунтоване судове рішення, то смерть фізичної особи - сторони у спорі, що не допускає правонаступництва, після ухвалення такого рішення не може бути підставою для скасування судового рішення й закриття провадження в справі. Наполягає на тому, що вислови «бандит», «мафія», «рейдер» тощо прямо або опосередковано звинувачують позивача у вчиненні злочину без підкріплення цих відомостей фактами, що є порушенням статті 8 Конвенції. Позивач погоджується з висновками судів про те, що відповідачі не обґрунтували та не довели, що поширена ними інформація в публікаціях стосувалась саме виконання позивачем дій як державним службовцем, політичним або громадським діячем, а також про те, що інформація щодо забудови Протасового яру, поширена відповідачами, хоча і викликає певний суспільний інтерес, в той же час поширення такої інформації відбулося з порушенням принципу добросовісності, оскільки відповідачами при висловлюванні своєї точки зору з цього приводу не було здійснено належної перевірки обставин щодо причетності позивача до компанії-забудовника та вчинення ним протиправних дій, що свідчить про відсутність достатнього фактичного підґрунтя для таких висловлювань.

Крім того, 28 жовтня 2022 року ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , вважаючи, що судом вирішено питання про їхні права та обов`язки, подали до Верховного Суду касаційну скаргу на вказані судові рішення та просили їх скасувати як такі, що прийняті з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, й ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Касаційна скарга мотивована тим, що заявники є батьками ОСОБА_2 , який ІНФОРМАЦІЯ_34 (під час перегляду справи апеляційним судом) загинув, виконуючи бойове завдання на Харківщині з надання відсічі російським окупаційним військам. Указували, що оскарженими судовими рішеннями вирішено питання про права, свободи й інтереси ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , оскільки: 1) судовими рішеннями стягнуто з ОСОБА_2 94 974 грн судових витрат, які підлягатимуть стягненню з них як зі спадкоємців ОСОБА_2 першої черги; 2) ОСОБА_2 після смерті втратив право вимагати компенсацію понесених ним судових витрат, у тому числі на правничу допомогу, однак його батьки таке майнове право успадкували; 3) ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не можуть іншим чином захистити добре ім`я свого загиблого сина.

Вказували, що виявили бажання вступити в справу на стадії апеляційного перегляду як спадкоємці та правонаступники ОСОБА_2 , обґрунтовуючи свою позицію тим, що рішення суду першої інстанції стосується їх майнових та немайнових прав, зокрема, в частині обов`язку відшкодувати судові витрати, стягнуті з ОСОБА_2 , та в частині права вимагати компенсації судових витрат, понесених їхнім сином. Проте, апеляційний суд прийняв постанову про залишення апеляційної скарги ОСОБА_2 без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, у зв`язку з чим склалася ситуація, за якої позиція ОСОБА_2 у суді апеляційної інстанції взагалі не була представлена.

Уважають, що апеляційний суд порушив положення статей 55, 255 ЦПК України, оскільки у разі, якщо апеляційний суд уважав би, що спірні правовідносини не допускають правонаступництва, то мав закрити провадження в частині позовних вимог, пред`явлених до ОСОБА_2 . В іншому випадку апеляційний суд мав залучити до участі в справі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 як правонаступників відповідача.

Щодо неправильного застосування судами норм матеріального права, то заявники зазначають, що суди неправильно розмежували оціночні судження та фактичні твердження в розумінні частини другої статті 30 Закону України «Про інформацію», не врахували позицію суду касаційної інстанції щодо тлумачення понять «бандит», «рейдер», «мафія», а також не звернули увагу на те, що порушені в спірних публікаціях питання становлять суспільний інтерес та містять критику діянь позивача як публічної особи.

У грудні 2022 року від ОСОБА_1 до Верховного Суду надійшов підписаний представником відзив на касаційну скаргу, в якому позивач просить залишити її без задоволення, а оскаржені судові рішення без змін.

Відзив мотивовано тим, що спірні правовідносини не допускають правонаступництва, оскільки нерозривно пов`язані з особою ОСОБА_2 . Зазначає, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не були залучені до участі в справі як правонаступники відповідача, а питання про їх права, свободи, інтереси та обов`язки суди не вирішували, у зв`язку з чим заявники не мають права на касаційне оскарження в цій справі. Не погоджується з доводами скарги про те, що апеляційний суд мав або закрити провадження в справі, або залучити до участі в справі правонаступників ОСОБА_2 , оскільки в силу положень статті 377 ЦПК України, якщо судом першої інстанції ухвалено законне і обґрунтоване судове рішення, то смерть фізичної особи - сторони у спорі, що не допускає правонаступництва, після ухвалення такого рішення не може бути підставою для скасування судового рішення й закриття провадження в справі. Наполягає на тому, що вислови «бандит», «мафія», «рейдер» тощо прямо або опосередковано звинувачують позивача у вчиненні злочину без підкріплення цих відомостей фактами, що є порушенням статті 8 Конвенції. Позивач погоджується з висновками судів про те, що відповідачі не обґрунтували та не довели, що поширена ними інформація в публікаціях стосувалась саме виконання позивачем дій як державним службовцем, політичним або громадським діячем, а також про те, що інформація щодо забудови Протасового яру, поширена відповідачами, хоча і викликає певний суспільний інтерес, в той же час поширення такої інформації відбулося з порушенням принципу добросовісності, оскільки відповідачами при висловлюванні своєї точки зору з цього приводу не було здійснено належної перевірки обставин щодо причетності позивача до компанії-забудовника та вчинення ним протиправних дій, що свідчить про відсутність достатнього фактичного підґрунтя для таких висловлювань.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 21 листопада 2022 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ГО «Захистимо Протасів Яр» та витребувано матеріали справи з суду першої інстанції. У задоволенні клопотання про зупинення дії оскаржених судових рішень відмовлено.

Ухвалою Верховного Суду від 21 листопада 2022 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . У задоволенні клопотання про зупинення дії оскаржених судових рішень відмовлено.

Ухвалою Верховного Суду від 18 січня 2023 року призначено справу до судового розгляду.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи в касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).

В ухвалі Верховного Суду від 18 січня 2023 року за касаційною скаргою ГО «Захистимо Протасів Яр» указано, що касаційна скарга містить передбачені пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України підстави касаційного оскарження, оскільки заявник посилається на те, що суди при вирішенні спору не застосували висновків, викладених у постановах Верховного Суду 11 лютого 2019 року в справі № 725/5585/16-ц, від 11 червня 2020 року в справі № 201/3801/17, від 21 березня 2018 в справі № 752/21313/15-ц, від 24 червня 2020 року в справі № 752/18468/18, а також на те, що апеляційний суд розглянув справу за відсутності відповідача.

В ухвалі Верховного Суду від 18 січня 2023 року за касаційною скаргою ОСОБА_3 , ОСОБА_4 вказано, що касаційна скарга містить передбачені пунктами 1, 3, 4 частини другої статті 389 ЦПК України підстави касаційного оскарження, оскільки заявник посилається на те, що суди при вирішенні справи не застосували висновків, викладених у постанові Верховного Суду 11 лютого 2019 року в справі № 725/5585/16-ц, від 21 березня 2018 в справі № 752/21313/15-ц; відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування у сукупності статті 55 і частини першої статті 255 ЦПК України. Крім цього, зазначає, що апеляційний суд розглянув справу за відсутності відповідача.

Аналіз доводів та вимог касаційних скарг дає підстави для висновку, що судові рішення оскаржуються в касаційному порядку лише в частині задоволених позовних вимог. У частині відмови у визнанні частини висловів недостовірною інформацію, відмови в задоволенні позовних вимог, пред`явлених до ГО «Громадське телебачення», та відмови в стягненні 450 000 грн з кожного відповідача у відшкодування моральної шкоди судові рішення в касаційному порядку не оскаржуються та Верховним Судом не переглядаються.

Позиція Верховного Суду

У частині першій статті 389 ЦПК України визначено коло осіб, які наділені процесуальним правом на касаційне оскарження судових рішень, та здійснено їх поділ на дві групи: 1) учасники справи та 2) особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, свобод, інтересів та (або) обов`язків.

У справі, що переглядається, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 подали касаційну скаргу та вказували, що апеляційним судом вирішено питання про їхні права та обов`язки, оскільки вони є батьками ОСОБА_2 , який ІНФОРМАЦІЯ_34 (під час перегляду справи апеляційним судом за його апеляційною скаргою) загинув, при виконанні бойового завдання на Харківщині. Зазначали, що успадкували майнові права та обов`язки сина, проте апеляційний суд прийняв постанову про залишення апеляційної скарги ОСОБА_2 без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, у зв`язку з чим склалася ситуація, за якої позиція ОСОБА_2 у суді апеляційної інстанції взагалі не була представлена.

З огляду на викладене, ключовим питанням, яке постало перед колегією суддів, є те, чи допускають спірні правовідносини правонаступництво та чи стосується оскаржена постанова суду апеляційної інстанції прав, свобод інтересів та/або обов`язків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Апеляційний суд установив, що відповідач ОСОБА_2 загинув ІНФОРМАЦІЯ_34 , виконуючи бойове завдання на Харківщині.

У разі смерті фізичної особи суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи (частина перша статті 55 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 січня 2023 року в справі № 752/16818/18 (провадження № 61-8339св22) зроблено висновок, що «процесуальне правонаступництво - це заміна під час провадження у цивільній справі сторін або третіх осіб іншими особами, до яких переходять права та обов`язки у спірних правовідносинах. Суд будь-якої інстанції зобов`язаний залучити до участі у справі правонаступника сторони або третьої особи, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво прав та обов`язків відповідної особи, а правонаступник існує. Питання процесуальної правосуб`єктності сторони, третьої особи, їхніх правонаступників належать до тих, які суд має вирішити під час розгляду справи незалежно від стадії судового процесу. Не є перешкодами для з`ясування підстав процесуального правонаступництва межі розгляду справи у суді відповідної інстанції, а також предмет доказування за відповідними позовними вимогами. Проте, процесуальне правонаступництво можливе лише тоді, коли у майнових відносинах відбулось правонаступництво. Отже, при вирішенні питання про залучення правонаступників учасників справи, суду необхідно встановити наявність чи відсутність правонаступництва на підставі норм матеріального права у спірних правовідносинах».

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу (стаття 1219 ЦК України)

Зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою (частина перша статті 608 ЦК України).

Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий, кредитор) має право вимагати компенсації завданої моральної шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана компенсувати завдану моральну шкоду.

Сутність обов`язків з грошової компенсації моральної шкоди і судових витрат не дозволяє зробити висновок, що вони мають особистий характер та пов`язані із особою спадкодавця.

По своїй суті зобов`язання про компенсацію моральної шкоди є досить специфічним зобов`язанням, оскільки не на всіх етапах свого існування характеризується визначеністю змісту, а саме щодо способу та розміру компенсації. Джерелом визначеності змісту обов`язку особи, що завдала моральної шкоди, може бути: (1) договір особи, що завдала моральної шкоди, з потерпілим, в якому сторони домовилися зокрема, про розмір, спосіб, строки компенсації моральної шкоди; (2) у випадку, якщо не досягли домовленості, то рішення суду в якому визначається спосіб та розмір компенсації моральної шкоди (див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 березня 2021 року у справі № 180/1735/16-ц (провадження № 61-18013сво18).

Гроші виступають еквівалентом моральної шкоди. Грошові кошти, як загальний еквівалент всіх цінностей, в економічному розумінні «трансформують» шкоду в загальнодоступне вираження, а розмір відшкодування «обчислює» шкоду. Розмір визначеної компенсації повинен, хоча б наближено, бути мірою моральної шкоди та відновлення стану потерпілого. При визначенні компенсації моральної шкоди складність полягає у неможливості її обчислення за допомогою будь-якої грошової шкали чи прирівняння до іншого майнового еквіваленту. Тому грошова сума компенсації моральної шкоди є лише ймовірною, і при її визначенні враховуються характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, інші обставин, які мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року в справі № 487/6970/20 (провадження № 61?1132св22).

У справі, що переглядається:

рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 08 грудня 2021 року стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 25 000 грн компенсації моральної шкоди, а також судові витрати, пов`язані з розглядом справи;

обов`язок боржника (спадкодавця ОСОБА_2 ) про грошову компенсацію моральної шкоди та судових витрат не є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим може бути виконаний іншою особою (іншими особами). За таких обставин, наявні підстави для висновку про те, що спірні правовідносини в цій справі допускають правонаступництво.

У суді апеляційної інстанції 21 липня 2022 року ОСОБА_3 та ОСОБА_4 подали заяви про залучення їх до участі в справі як правонаступників відповідача ОСОБА_2 .

У судовому засіданні 21 липня 2022 року апеляційний суд протокольною ухвалою відмовив у задоволенні вказаних заяв з тих підстав, що батьки ОСОБА_2 не є його правонаступниками до спливу шестимісячного строку на прийняття спадщини, а також з тих підстав, що апеляційний суд позбавлений процесуальної можливості замінити відповідача в справі.

Разом із тим, апеляційний суд не врахував, що визначальним при вирішенні питання про залучення правонаступників до участі в справі є встановлення, чи допускають спірні правовідносини правонаступництво, та чи відомі особи, які прийняли спадщину. Саме для встановлення осіб, які прийняли спадщину, статтею 251 ЦПК України передбачений обов`язок суду зупинити провадження у справі, правовідносини у якій допускають правонаступництво.

У суді апеляційної інстанції ОСОБА_3. та ОСОБА_4 з наданням відповідних доказів зазначали, що спадкова справа після смерті їх сина відкрита на підставі їх заяв про прийняття спадщини, акцентувавши увагу суду на тому, що вони є єдиними спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_2 , а тому висновок суду про передчасність їх звернення до спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини є помилковим.

При цьому, як зазначалося вище, відповідно до положень статті 55 ЦПК України суд має вирішити питання процесуального правонаступництва під час розгляду справи незалежно від стадії судового процесу.

Оскільки ОСОБА_3 і ОСОБА_4 прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 у встановлені законом строки та звернулися до суду з заявами про їх залучення до участі в справі як спадкоємців відповідача, а спірні правовідносини допускають правонаступництво, то наявні підстави для висновку, що апеляційний суд вирішив питання про залучення до участі в справі правонаступників ОСОБА_2 з порушенням вимог процесуального закону.

Наслідком такого порушення став розгляд справи апеляційним судом без урахування позиції сторони відповідача та особи, яка подавала апеляційну скаргу ( ОСОБА_2 ), правонаступниками якого є його батьки, які успадкували його майнові права та обов`язки, зокрема обов`язок з відшкодування моральної шкоди, покладений на ОСОБА_2 рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 08 грудня 2021 року.

Європейський суд з прав людини вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (GUREPKA v. UKRAINE (No. 2), № 38789/04, § 23, ЄСПЛ, від 08 квітня 2010 року).

Судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі (пункт 8 частини першої статті 411 ЦПК України).

З урахуванням того, що постановою Київського апеляційного суду від 08 вересня 2022 року вирішено питання про права та обов`язки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які внаслідок порушення апеляційним судом норм процесуального права не були залучені до участі в справі як правонаступники ОСОБА_2 , то наявні підстави для скасування оскарженої постанови та направлення справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Оскільки встановлено підстави для скасування постанови апеляційного суду, колегія суддів інші підстави відкриття касаційного провадження не аналізує.

Висновки за результатами розгляду касаційних скарг

Доводи касаційних скарг з урахуванням меж касаційного оскарження дають підстави для висновку, що постанова апеляційного суду прийнята з порушенням норм процесуального права, у зв`язку з чим касаційні скарги підлягають частковому задоволенню, а постанова апеляційного суду в оскарженій частині - скасуванню з переданням справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Висновки щодо розподілу судових витрат

У статті 416 ЦПК України передбачено, що суд касаційної інстанції в постанові розподіляє судові витрати.

Відповідно до статті 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо суд касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

У постанові Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 травня 2020 року в справі № 530/1731/16-ц (провадження № 61-39028св18) зроблено висновок, що: «у разі, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат. Разом із тим, у випадку, якщо судом касаційної інстанції скасовано судові рішення з передачею справи на розгляд до суду першої/апеляційної інстанції, то розподіл суми судових витрат здійснюється тим судом, який ухвалює остаточне рішення за результатами нового розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат».

З урахуванням висновку щодо суті касаційних скарг розподіл судових витрат за касаційний розгляд справи підлягає здійсненню тим судом, який ухвалює (ухвалив) остаточне рішення у справі, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 400, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ :

Касаційну скаргу громадської організації «ІНФОРМАЦІЯ_73», підписану адвокатом ОСОБА_10, задовольнити частково.

Касаційну скаргу ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , підписану адвокатами ОСОБА_15 та ОСОБА_5 , задовольнити частково.

Постанову Київського апеляційного суду від 08 вересня 2022 року в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до громадської організації «ІНФОРМАЦІЯ_73», ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації, визнання поширеної інформації недостовірною, зобов`язання її спростувати, стягнення 25 000 грн з кожного відповідача у відшкодування моральної шкоди та в частині розподілу судових витрат скасувати, а справу в цій частині передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

З моменту прийняття постанови суду касаційної інстанції постанова Київського апеляційного суду від 08 вересня 2022 року в скасованих частинах утрачає законну силу та подальшому виконанню не підлягає.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. І. Крат

Судді Н. О. Антоненко

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков

М. М. Русинчук