Справа № 127/2-11/08
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 березня 2023 р.м.Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Медяна Ю.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 скасування заходів забезпечення позову,

в с т а н о в и в:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, накладені ухвалою Замостянського районного суду м. Вінниці від 26.12.2003 у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розподіл спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, визнання права власності на частину квартири та встановлення порядку користування квартирою. Заявник просить скасувати заходи забезпечення, а саме: зняти арешт з 1/4 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_2 .

Дослідивши матеріали заяви, суд дійшов висновку, що заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства, а тому є підстави для її повернення без розгляду з огляду на наступне.

Порядок скасування заходів забезпечення позову регулюєтьсяст.158 ЦПК України.

Так, згідно ч.1ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно постанови №5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження).

Згідно ч.1 ст.42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

З доданих до заяви документів, зокрема ухвали Замостянського районного суду м. Вінниці, якою, зокрема, накладено арешт на належне ОСОБА_2 майно, вбачається, що заходи забезпечення позову вживалися судом в рамках цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розподіл спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, визнання права власності на частину квартири та встановлення порядку користування квартирою.

З поданої до суду заяви про скасування заходів забезпечення позову та доданих до неї документів вбачається, що, що ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 померла, а ОСОБА_1 є її спадкоємцем.

Заявник як спадкоємець ОСОБА_2 у зв`язку із накладеним арештом на квартиру позбавлена можливості реалізувати свої спадкові права.

Вирішуючи питання можливості прийняття до провадження клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, суд звертає увагу на наступне.

З ч.1 ст.158 ЦПК України вбачається, що цивільним процесуальним законом визначено лише два суб`єкта наділених правом ініціювання питання про скасування вжитих судом заходів забезпечення позову, а саме безпосередньо судом або учасником справи, в межах якої судом вживалися такі заходи.

Натомість, заявник ОСОБА_1 процесуального статусу учасника справи, в межах якої судом було постановлено ухвалу про вжиття заходів забезпечення позову, не має, а відтак не наділена правом ініціювання питання про їх скасування, за її клопотанням.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи викладене встановлено, що клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову підлягає поверненню заявнику, відповідно до положень п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Суд вважає за можливе роз`яснити ОСОБА_1 право на звернення до суду з відповідною позовною заявою про звільнення майна з під арешту та визнання права власності на нього, як наведено вище у п.9 Постанови Пленуму ВСС України від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна».

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.158, 185, 258-261,353,354ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня отримання її копії безпосередньо до Вінницького апеляційного суду.

Суддя: