Ухвала

13 лютого 2023 року

м. Київ

справа № 404/9281/19

провадження № 61-1343ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Стрільчука В. А., розглянувши касаційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби України у Кіровоградській області на постанову Кропивницького апеляційного суду від 04 травня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області, треті особи: Товарна біржа «Кіровоградська універсальна Товарна біржа», Державне підприємство «Ремонтний завод радіотехнічного обладнання», Державна казначейська служба України, Головне управління Державної казначейської служби України у Кіровоградській області, про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з указаним позовом, в якому, з урахуванням уточнених вимог, просив: застосувати реституцію та стягнути з Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області на свою користь кошти, сплачені за договором купівлі-продажу, в розмірі 1 375 464, 20 грн, комісію за переказ коштів у розмірі 2 000 грн, 3 % річних за користування грошима в розмірі 61 235,18 грн, інфляційні збитки в розмірі 88 854,97 грн, а всього - 1 527 554,35 грн.

Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20 травня 2021 року позов задоволено. Стягнуто з Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області на користь ОСОБА_1 грошові кошти в розмірі 1 527 554,35 грн. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 04 травня 2022 року (повний текст якої складено 23 травня 2022 року) апеляційну скаргу голови комісії з ліквідації Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області задоволено частково. Рішення Кіровського районного суду міста Кіровограда від 20 травня 2021 року змінено в частині способу (порядку) стягнення грошових коштів, викладено резолютивну частину рішення місцевого суду в такій редакції: стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 1 527 554,35 грн. В іншій частині рішення суду залишено без змін.

23 січня 2023 року, тобто з пропуском встановленого законом строку на касаційне оскарження, Головне управління Державної казначейської служби України у Кіровоградській області (далі - ГУ ДКСУ у Кіровоградській області) подало засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Кропивницького апеляційного суду від 04 травня 2022 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення в частині стягнення з Державного бюджету України коштів у розмірі 202 564,98 грн, які були сплачені Товарній біржі «Кіровоградська універсальна Товарна біржа» на компенсацію витрат для організації та проведення аукціону, а також на підготовку та виготовлення експертної оцінки, 2 000 грн реєстраційного внеску, 3 % річних за користування грошима в розмірі 61 235,18 грн, 88 854,97 грн інфляційних збитків, та ухвалити в зазначеній частині нове рішення, яким стягнути вказані кошти з Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області.

ГУ ДКСУ у Кіровоградській області заявило клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Кропивницького апеляційного суду від 04 травня 2022 року, посилаючись на те, що до нього не надходив повний текст оскаржуваної постанови апеляційного суду. Крім цього, з 25 лютого 2022 року було встановлено простій у роботі працівників ГУ ДКСУ у Кіровоградській області.

Клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Повний текст оскаржуваної постанови апеляційного суду було складено 23 травня 2022 року, тобто строк на касаційне оскарження вказаного судового рішення закінчився 22 червня 2022 року.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку касаційного оскарження. Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинна вчиняти всі можливі та залежні від нього дії, використовувати в повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Згідно з інформацією з Єдиного державного реєстру судових рішень постанова Кропивницького апеляційного суду від 04 травня 2022 року була оприлюднена в реєстрі 25 травня 2022 року.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22) викладено такі правові висновки.

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Згідно з частиною другою статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Тобто встановлення простою в роботі певних працівників ГУ ДКСУ у Кіровоградській області не зупиняє для ГУ ДКСУ у Кіровоградській області перебіг процесуальних строків.

Доводи ГУ ДКСУ у Кіровоградській області про неотримання ним повного тексту оскаржуваної постанови апеляційного суду також не заслуговують на увагу з огляду на таке.

Відповідно до частин п`ятої, шостої, сьомої статті 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня. Днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення. Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Згідно з відповіддю № 68826 на запит про наявність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС від 13 лютого 2023 року ГУ ДКСУ у Кіровоградській області () має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС, дата реєстрації - 20 жовтня 2021 року.

В розпорядженні Верховного Суду відсутня інформація про отримання чи неотримання ГУ ДКСУ у Кіровоградській області копії постанови Кропивницького апеляційного суду від 04 травня 2022 року на його офіційну електронну адресу, тому заявнику необхідно надати таку інформацію до Верховного Суду.

Згідно з підпунктом 5.8 пункту 5 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішення Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів.

З огляду на зазначене викладені у клопотанні ГУ ДКСУ у Кіровоградській області підстави пропуску строку на касаційне оскарження постанови Кропивницького апеляційного суду від 04 травня 2022 року є неповажними, а безпідставне поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, тому касаційну скаргу необхідно залишити без руху, а особі, яка її подала, надати строк для усунення вказаного недоліку, а саме - направити до суду касаційної інстанції заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судового рішення, в якій навести належні підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази.

ГУ ДКСУ у Кіровоградській області також заявило клопотання про звільнення його від сплати судового збору або відстрочення його сплати, посилаючись на відсутність асигнувань для сплати судового збору. Крім цього, у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану було визначено черговість здійснення платежів, за якою сплата судового збору може бути здійснена лише у третю чергу.

Клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті вбачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову в яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Наведене узгоджується з правовими висновками, викладеними в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20).

Предметом позову в цій справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тому підстави для задоволення касаційним судом клопотання про звільнення або відстрочення юридичній особі - органу державної влади - сплати судового збору відсутні.

Органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених, в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Також Верховний Судом враховано пункт 1 частини другої статті 129 Конституції України, згідно з яким однією із основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

З огляду на зазначене обставини, пов`язані з небажанням сторони сплатити судовий збір, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення або відстрочення сплати судового збору, тому в задоволенні клопотання ГУ ДКСУ у Кіровоградській області необхідно відмовити.

Отже, ГУ ДКСУ у Кіровоградській області необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги в цій справі.

Ставка судового збору, чинна на час подання касаційної скарги на рішення суду, встановлена підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та визначена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до частини четвертої статті 6 Закону України «Про судовий збір», якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

В касаційній скарзі ГУ ДКСУ у Кіровоградській області просить скасувати оскаржувану постанову апеляційного суду в частині стягнення з Державного бюджету України коштів у розмірі 202 564,98 грн, які були сплачені Товарній біржі «Кіровоградська універсальна Товарна біржа» на компенсацію витрат для організації та проведення аукціону, а також на підготовку та виготовлення експертної оцінки, 2 000 грн реєстраційного внеску, 3 % річних за користування грошима в розмірі 61 235,18 грн, 88 854,97 грн інфляційних збитків.

Позовну заяву подано у грудні 2019 року, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою-підприємцем становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року - 1 921 грн) (підпункт 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

1 % від 354 655,13 грн (202 564,98 + 2 000 + 61 235,18 + 88 854,97) становить 3 546,55 грн.

Таким чином, за подання касаційної скарги підлягає сплаті судовий збір в розмірі 7 093,10 грн (3 546,55 х 200 %).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в розмірі 7 093,10 грн має бути перерахований або внесений за реквізитами: ГУК у м. Києві/Печерс. р?н/22030102, код за ЄДРПОУ - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA0026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, найменування податку, збору, платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати Верховному Суду оригінал квитанції (платіжного доручення).

Відповідно до частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (залишення заяви без руху), про що суддею постановляється відповідна ухвала. Касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Отже, касаційну скаргу ГУ ДКСУ у Кіровоградській області необхідно залишити без руху з наданням можливості усунути вищевказані недоліки.

Керуючись статтями 185, 390, 389, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Визнати наведені у клопотанні Головного управління Державної казначейської служби України у Кіровоградській області підстави пропуску строку на касаційне оскарження постанови Кропивницького апеляційного суду від 04 травня 2022 року неповажними.

Відмовити в задоволенні клопотання Головного управління Державної казначейської служби України у Кіровоградській області про поновлення строку на касаційне оскарження.

Відмовити в задоволенні клопотання Головного управління Державної казначейської служби України про звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати.

Касаційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби України у Кіровоградській області на постанову Кропивницького апеляційного суду від 04 травня 2022 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших поважних підстав для його поновлення та наданням відповідних доказів у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі, касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. А. Стрільчук