Справа № 496/3330/22
Провадження № 2/496/705/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2023 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Горяєва І.М.,

за участю секретаря Желяпової О.Ф.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Біляївка Одеської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Маяківської сільської ради Одеського району Одеської області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

08.08.2022 року позивач звернувся до суду з позовом, який потім уточнив (а.с. 41-45) до відповідача про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої вимоги позивач мотивував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабуся ОСОБА_2 , смерть якої зареєстрована Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про що в книзі реєстрації смертей 22 квітня 2021 року зроблено відповідний актовий запис №5688 та видано свідоцтво про смерть НОМЕР_1 . Після смерті бабусі відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку, що розташований в АДРЕСА_1 . Згідно заповіту, складеного 09.09.2019 року та посвідченого в.о. старости с. Удобне Маяківської сільської ради все майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що належатиме на день смерті ОСОБА_2 вона заповідає позивачу. В червні 2022 року позивач звернувся до Біляївської районної державної нотаріальної контори Одеської області із заявою про прийняття спадщини. Однак нотаріусом йому було надано роз`яснення за №1288/02-14 від 21.06.2022 року про неможливість оформлення спадщини через пропущення встановленого законом строку звернення та необхідність звернутися до суду з питання встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Вказаний строк для прийняття спадщини був пропущений позивачем через те, що він перебував за межами території України в рейсі на судні за контрактом моряка, який закінчився 20.12.2021 року, тобто після спливу шести місяців після смерті бабусі та окрім того, позивачу було невідомо про існування заповіту на його ім`я, про існування котрого він дізнався в червні 2022 року. У зв`язку з вище викладеним, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

До судового засідання позивач та його представник не з`явилися, але від представника позивача раніше до суду надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність (а.с. 66).

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, але надав до суду заяву, в якій не заперечував проти задоволення позову та просив справу слухати у його відсутність (а.с. 71).

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Вивчивши матеріали справи, оцінивши надані докази, суд дійшов наступного висновку.

На підставі ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 06.04.2021 року (а.с. 9).

Згідно договору купівлі-продажу від 19.03.1990 року, ОСОБА_2 належить житловий будинок, який розташований в АДРЕСА_1 (а.с.10-11).

Як вбачається з заповіту від 09.09.2019 року, ОСОБА_2 заповідала усе своє майно, нерухоме та рухоме, де б воно не було та з чого б воно не складалося, і взагалі, все те, що на день смерті буде їй належати і на що вона за законом матиме право позивачу ОСОБА_1 (а.с. 12).

Позивач звернувся до нотаріуса Біляївської районної державної нотаріальної контори Одеської області з заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , але листом № 1288/02-14 від 21.06.2022 року йому було відмовлено, так як він пропустив строк для прийняття спадщини (а.с. 16).

Як вбачається з матеріалів спадкової справи №134/2022, позивач є спадкоємцем за заповітом до майна ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , інших спадкоємців немає (а.с. 25-39).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Положеннями ст. 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися в наслідок його смерті.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

На підставі ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , сплинув 20 жовтня 2021 року і позивач не звернувся із заявою про прийняття спадщини.

З листа державного нотаріуса від 21.06.2022 року вбачається, що ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини і йому рекомендовано звернутись до суду.

Згідно листа ВССУ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, тобто, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави та ці обставини визнані судом поважними.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 17.10. 2018 року у справі № 681/203/17-ц.

Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви, не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові ВС № 61-49121св від 29.10.2019р.

Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як те, що після повернення з рейсу на місце постійного проживання 21 грудня 2021 року, позивач був стомлений, та після його прибуття додому почалися новорічні, різдвяні свята, було багато вихідних, діяли карантині заходи, також 24.02.2022 року було введено воєнний стан та звернувся до суду з вказаною позовною заявою 08.08.2022 року.

Інших причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 позивачем наведено не було.

Згідно постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

На підставі ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, оцінивши зібрані докази, суд прийшов до висновку, що оскільки доводи позивача не ґрунтуються на безспірних доказах, що містяться у справі та нормах чинного законодавства, тому суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку для прийняття спадщини поважними і вважає, що в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 слід відмовити за недоведеністю.

Керуючись ст.ст. 1216, 1222, 1270, 1272, 1273 ЦК України, ст.ст. 9, 10, 12, 13, 200, 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Маяківської сільської ради Одеського району Одеської області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду на протязі 30 днів з дня його проголошення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя І.М. Горяєв