УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.02.2023 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Кузнєцова Д.В.

секретаря судового засідання Карпішиної С.С.,

за участі представника позивача ОСОБА_1 ,

представника ОСОБА_2 адвоката Черкес Т.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії, -

ВСТАНОВИВ:

КП «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради звернулося до суду з вказаним позовом про стягнення в солідарному порядку з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 боргу за спожиті послуги централізованого опалення в сумі 45 417,25 грн., в обґрунтування якого зазначає, що частина квартири АДРЕСА_1 належить на праві приватної спільної сумісної власності відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації державного житлового фонду Житомирської міської ради в 1998 році ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 та ОСОБА_7 . Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 12.11.2021 року відсутня інформація щодо реєстрації в реєстрі речових прав на 70/100 частин даної квартири. Частина квартири АДРЕСА_1 , співвласниками якої є відповідачі, забезпечується послугами централізованого опалення, постачанням теплової енергії, які надає позивач. Із 01.10.2013 року по 01.10.2022 року відповідачі не сплачували у повному обсязі за надані послуги, внаслідок чого утворилася заборгованість, яку позивач просить стягнути.

Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцова Д.В. від 01.12.2022 року відкрито провадження у даній цивільній справі, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження.

У судовому засіданні представник позивача пояснила, що квартира має два окремих особових рахунки. Заборгованість просить стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , так як інші відповідачі померли. Додатково просила стягнути витрати БТІ з відповідачів.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Черкес Т.А. у судовому засіданні просила відмовити у позові з підстав, наведених у відзиві.

Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача ОСОБА_2 , вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з копією актового запису про смерть №801 від 25.03.2019 року, складеного відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

ОСОБА_9 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією актового запису про смерть №683 від 13.03.2020 року, складеного відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Відповідно до статей 46, 47 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи. Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Відповідно до статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. У випадках, встановлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Як визначено у статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно зі ст. 55 ЦПК України в разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь за останнього.

Процесуальне правонаступництво можливе виключно в разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

ЦПК України не містить норм, які б передбачали можливість здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі №185/998/16-ц (провадження № 61-33766сво18) зробила висновок, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому разі провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 чинного ЦПК України).

Правило статті 255 ЦПК України є імперативним. Тобто за наявності підстав, визначених пунктами 1-8 частини першої статті 255 ЦПК України, незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі-спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Таким чином, з аналізу пункту 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України вбачається, що правонаступників сторони - фізичної особи, яка померла, можливо залучити у справу тільки у випадку, коли смерть такої особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Матеріалами справи підтверджується, що відповідачі ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_9 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а з позовом Комунальне підприємство «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради звернулось до суду лише 17.11.2022 року. Таким чином, на момент відкриття провадження у справі відповідачі не мали належної процесуальної правосуб`єктності.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі.

Згідно з ч. 2 ст. 256 ЦПК України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі №295/11773/22 в частині позовних вимог Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому статтею 261 ЦПК України.

Суддя Д.В. Кузнєцов