06.02.2023 Єдиний унікальний номер 205/3977/22
Номер провадження: 2во/205/12/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2023 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Мовчан Д.В.

при секретарі Волкобоєвої О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі заяву представника позивача про виправлення описки у судовому рішенні від 07.10.2022 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернулася до суду із заявою про виправлення описки у судовому рішенні від 07.10.2022 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

У судове засідання сторони не з`явились, про дату і час розгляду заяви в суді сповіщались належним чином, причину свого нез`явлення до суду не повідомили. В силу ст. ст. 269 ЦПК України нез`явлення сторін не перешкоджає розглядові питання про внесення описок.

Згідно вимог ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені в судовому рішенні описки або арифметичні помилки.

Суд, дослідивши заяву про виправлення описки у рішенні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 07.10.2022 року по вищевказаній цивільній справі, доходить наступного висновку.

Так, у своїй заяві про виправлення описки представник позивача просить суд виправити описку у вказаному судому рішенні вказавши у описовій частині такого акту органу судової влади словосполучення «від шлюбних стосунків сторони мають дитину, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 » замість зазначеного там виразу: «сторони від шлюбних стосунків дітей не мають».

Суд із цього приводу вказує, що описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

При цьому, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо: встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або технічних помилок (тобто таких, що виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Суд зазначає, що згідно п. 2 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи, до яких процесуальним законом віднесено й позивача та його представника, зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Також згідно ч. 2 ст. 83 ЦІПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Суд вказує, в даному випадку що зміст первісної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу не містив жодних відомостей про те, що такі сторони мають спільну дитину. Навпаки, на першому аркуші такого позову, що засвідчений підписом уповноваженого представника позивача, зазначено, що: «Спільні діти або спору з приводу поділу спільного майна подружжя відсутні.» Згодом такі відомості позовної заяви стороною позивача у передбаченому процесуальному законом порядку не уточнювались та не змінювались.

Далі, згідно у переліку матеріалів, що додаються до позовної заяви, відсутнє посилання на будь-який доказ, у тому числі свідоцтво про народження дитини, батьками якої було вказано сторін по справі, і такий доказ відповідно з боку сторони позивача суду також не було подано.

Таким чином, через вказані дії сторони позивача, суд під час розгляду справи по суті не встановив обставини наявності у такого подружжя спільних дітей, адже про такі обставин суду сторони не повідомляли, і доказів з цього приводу суду також не подавали.

У зв`язку із чим, вказана заява про виправлення описки зводиться не до усунення неточностей щодо встановлених фактичних обставин справи, а фактично містить прохання про необхідність встановлення тих обставин, які не були встановлені під час судового розгляду через не розкриття учасником справи суду такого факту наявності спільної дитини, та неподання суду відповідних доказів на підтвердження такої обставини.

Таким чином, відомості які просить виправити представник позивача за своєю суттю не є опискою чи помилкою в розумінні вимог чинного законодавства, оскільки уявляють собою не технічну (механічну) помилку, а є наслідком невиконання своїх обов`язків учасником справи щодо сприяння повного та всебічного встановленню всіх обставин справи, та подання всіх наявних доказів на підтвердження обставин справи до суду.

На підставі викладено, суд приходить до висновку, що у задоволені заяви про виправлення описки у рішенні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 07.10.2022 року по даній цивільній справі за вищевказаним позовом необхідно відмовити, оскільки для цього відсутні відповідні правові підстави.

Керуючись ч.1 ст.432 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволені заяви представника позивача про виправлення описки у судовому рішенні від 07.10.2022 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Мовчан Д.В.