УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" лютого 2023 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Гаврилової О.В.

за участю секретаря - Зілінської М.В.

розглянувши в підготовчому засіданні, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва, матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Петченко Юрій Арсентійович, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду міста Києва звернулась представник ОСОБА_1 - адвокат Третяк Н.М. з позовом до Київської міської ради,

третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Петченко Юрій Арсентійович, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 30 листопада 2023 року провадження в даній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Учасники справи в підготовче засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

02 лютого 2023 року та 03 лютого 2023 року від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Третяк Н.М. на електронну адресу суду надійшли клопотання аналогічного змісту про перенесення слухання справи на строк - до закінчення військового стану в Україні, обґрунтовані тим, що позивач знаходиться у Франції, а її адвокат знаходиться за кордоном.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ч.1 ст.5 ЦПК України).

Права та обов`язки сторін визначені статтями 43 та 49 ЦПК України.

Згідно положень п. 2 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. (ч.3 ст.43 ЦПК України)

При цьому відповідно до положень ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно положень п. 1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Слід зауважити, що Верховний Суд неодноразово (зокрема, у постановах від 09.11.2021 у справі №826/9751/14, від 12.07.2022 у справі №640/16646/21, від 07.05.2020 у справі

№ 826/12191/18, від 15.07.2021 у справі № 420/698/21) висловлював позицію про те, що під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ, необґрунтованого перевантаження роботи суду.

Наведений у ч.2 ст. 44 КАС України перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним, суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

При цьому, вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесене на розсуд суду, що розглядає справу.

Слід зазначити, що за весь час перебування справи в провадженні суду, з часу відкриття провадження у справі, позивач та її представник жодного разу не з`явились в судове засідання. Представник позивача неодноразово: 05 травня 2022 року, 20 липня 2022 року, 13 жовтня

2022 року, 21 листопада 2022 року, 02 лютого 2023 року та 03 лютого 2023 року направляла на електронну адресу суду ідентичні за змістом клопотання про перенесення слухання справи на строк - до закінчення військового стану в Україні, обґрунтовані тим, що позивач знаходиться у Франції, а її адвокат знаходиться за кордоном.

При цьому стороною позивача у справі не було заявлено жодного клопотання як то про долучення доказів, витребування доказів тощо.

Так, Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який в подальшому неодноразово було продовжено.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 223 ЦПК України визначені підстави відкладення розгляду справи в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема - першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, яка не з`явилась в судове засідання та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, що підтверджені належними доказами.

Разом з тим, представник позивач, посилаючись на проживання позивача у Французькій Республіці та перебування її адвоката за кордоном, не зазначила ані дати виїзду представника позивача за кордон, ані країни, до якої остання виїхала, та не надала жодного доказу на підтвердження цих обставин.

При цьому, слід відмітити, що сторона позивача не була позбавлена можливості подати суду копії документів, які б свідчили про перебування представника позивача за межами України (копію паспорту громадянина України для виїзду за кордон з відповідними відмітками, документи щодо звернення за захистом до вповноважених закордонних установ тощо).

Водночас саме лише посилання на перебування за межами країни не може бути поважною причиною неявки учасника справи в судове засідання без зазначення конкретних обставин, які вплинули на неможливість прибуття до суду та без надання відповідних доказів на підтвердження цих обставин.

Натомість, позивач ініціюючи зазначене цивільне провадження через свого представника, з дати відкриття провадження та призначення підготовчого засідання не бере участі в підготовчому засіданні, не забезпечує прибуття в засідання свого представника та не надає доказів неможливості його прибуття.

В даному випадку йдеться не про прискорення чи скорочення окремих форм судочинства в умовах воєнного стану, а про дотримання розумного строку розгляду справи, ініціатором якого була сама ОСОБА_1 .

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Також суд звертає увагу, що згідно Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 року №309, місто Київ не віднесено до території активних бойових дій.

Отже, з огляду на поточну ситуацію, яка склалася у місті Києві, відсутність у місті бойові дії, здійснення судом своєї діяльності у штатному режимі, слід констатувати, що дії сторони позивача спрямовано на затягування розгляду справи.

При цьому суд вважає за необхідне зазначити, що позивач не позбавлена можливості здійснювати захист власних інтересів особисто, або направити в підготовче (судове) засідання іншого представника, однак, такою можливістю не скористалась.

Також, суд вважає за необхідне відмітити, що позивач та її представник не позбавлені можливості взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, подавши відповідне клопотання в порядку, передбаченому ст.212 ЦПК України, однак, ані позивачем, ані її представником такого клопотання подано не було.

Наведені вище дії представника позивача - подача клопотань про перенесення слухання справи, без надання відповідних доказів, небажання брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, - суд вважає такими, що направлені на затягування розгляду справи, та містять ознаки зловживання процесуальними правами у розумінні п.1 ч.2 ст.44 ЦПК України.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом. (ч.3, 4 ст. 44 ЦПК України).

Враховуючи подачу стороною позивача шістьох ідентичних клопотань про перенесення слухання справи з посиланням на одні й ті самі обставини, суд вважає за необхідне запропонувати представнику позивача надати докази перебування представника позивача за межами України та роз`яснює про можливість брати участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду .

На підставі викладеного та керуючись статтями 4, 12, 13, 43, 44, 353, 354 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Визнати зловживанням процесуальними правами з боку позивача ОСОБА_1 та її представника - адвоката Третяк Ніни Михайлівни неприбуттям сторони позивача в підготовче засідання 10 лютого 2023 року та подачу клопотань 20 липня 2022 року, 13 жовтня 2022 року, 20 листопада 2022 року, 02 лютого 2023 року та 03 лютого 2023 року про перенесення слухання справи без надання доказів на підтвердження неможливості взяти участь у підготовчому засіданні.

Запропонувати позивачу ОСОБА_1 та її представнику - адвокату Третяк Ніни Михайлівни подати докази перебування представника позивача за межами України та неможливості брати участь в підготовчому / судовому засіданні.

Роз`яснити стороні позивача про можливість взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Попередити сторону позивача, що в разі повторного зловживання процесуальними правами, до неї можуть бути застосовані заходи процесуального примусу, передбачені статтею 144 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України.

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки, встановлені ст. 354 ЦПК України.

Суддя: