Справа № 761/6240/23
Провадження № 2/761/5946/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Волошин В.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2, ОСОБА_3 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Колесник Олени Олександрівни, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Дубенко Катерини Миколаївни про визнання недійсною довіреності; скасування державної реєстрації прав та їх обтяжень; внесення запису про право власності,

в с т а н о в и в:

У лютому 2023р. до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява.

Вказана справа надійшла до суду 21 лютого 2023р. та була передана судді Волошину В.О. 22 лютого 2023р.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви було встановлено, що остання подана з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно з п. 5) ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

У контексті наведеного суд наголошує, що позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформульовані вимоги. Однак, прохальна частина позову не містить чіткого визначення способу судового захисту.

Позивач просить суд внести до Державного реєстру прав на нерухоме майно відомості про суб`єкта права власності (вимоги №№ 3, 5, 7, 9), однак суд не наділений такими повноваженнями, крім того вказані вимоги не узгоджуються з передбаченими ст. 16 ЦК України способами захисту.

Також сторона позивачів не зазначає до кого заявлена вимога щодо визнання недійсним довіреності від 15 липня 2014р. (вимога №1).

Відповідно до висновків викладених в постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18 червня 2019р., З урахуванням наведеного Велика Палата Верховного Суду вважає, що спір про скасування рішень про державну реєстрацію права власності на об`єкти нерухомого майна має розглядатися як спір, що пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача особою, за якою зареєстровано право власності на ці об`єкти нерухомого майна, які до цього перебували у власності позивача. Участь державного реєстратора як співвідповідача (якщо позивач вважає його винним у порушенні прав) у спорі не змінює його цивільно-правового характеру.

Також Велика Палата Верховного Суду зазначає, що оскільки позивач не був заявником стосовно оскаржуваних реєстраційних дій, тобто останні були вчинені за заявою іншої особи, такий спір є спором про цивільне право незалежно від того, чи здійснено державну реєстрацію прав на нерухоме майно з дотриманням державним реєстратором вимог законодавства та чи заявляються, окрім вимог про скасування оспорюваного рішення, запису в державному реєстрі прав, також вимоги про визнання недійсними правочинів, на підставі яких прийнято оспорюване рішення, здійснено оспорюваний запис.

Отже, в зазначеній категорії справ вирішуються спори про цивільне право між особами, які вимагають скасування державної реєстрації, й особами, за якими зареєстровано право чи обтяження. А тому вони мають розглядатися судами господарської або цивільної юрисдикції залежно від суб`єктного складу сторін спору.

В той час, як позивачами було визначено відповідачами по справі приватних нотаріусів, однак не було залучено в якості відповідача, особу, за якою зареєстровано право власності.

У відповідності до пп. 6-10) ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

Проте позовна заява не містить відповідних відомостей.

Згідно із ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про судовий збір», платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Частиною 9 ст. 185 ЦПК України передбачено, що заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

Позивачем додано до позовної заяви копію квитанцій про сплату судового збору, а не оригінал, що позбавляє суд можливості перевірити зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: Отримувач коштів: УК у Шевчен.р-ні/Шевченк.р-н; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37995466; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026011; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Шевченківський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Відтак позивачам необхідно надати до суду оригінали квитанцій про сплату судового збору за дванадцять позовних вимог немайнового характеру кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеруу сумі по 12 883,20 грн. з кожного.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відтак позивачу необхідно надати до суду виправлену редакцію позовної заяви, з урахуванням вищевказаних недоліків, для суду та сторін у справі, з доданими квитанціями про сплату судового збору у сумі по 12 883 грн 20 коп. за кожного позивача.

Керуючись ст.ст. 175, 176, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Колесник Олени Олександрівни, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Дубенко Катерини Миколаївни про визнання недійсною довіреності; скасування державної реєстрації прав та їх обтяжень; внесення запису про право власності - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ним ухвали, попередивши, що в разі не усунення вказаних недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: