УХВАЛА

"13" лютого 2023 р.

м. Київ

справа № 755/773/23

провадження № 2/755/1356/23

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., розглянувши письмове клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, подане в межах цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики,

УСТАНОВИВ:

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 17 січня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, та постановлено розглянути справу у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Представником відповідача ОСОБА_1 до суду подано письмове клопотання про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, вказуючи на те, що справа не є малозначною та предметом доказування є наявність або відсутність підстав для стягнення заборгованості за договором позики, що має бути досліджено у судовому засіданні з участю представника відповідача.

Відповідно до ч. 7 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Вивчивши матеріали поданої заяви, ураховуючи позицію обох сторін спірних правовідносин, суд дійшов наступного.

Згідно ч. 2, 4, 6 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства).

Відповідно до ч. 4 статті 274 Цивільного процесуального кодексу України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя;

2) щодо спадкування;

3) щодо приватизації державного житлового фонду;

4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу;

5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. (ч. 2 ст. 274 ЦПК України)

Як убачається із змісту ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 17 січня 2023 року судом при визначенні порядку розгляду справи ураховано предмет її розгляду, який не належить до переліку справ, що підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження ( ч. 4 ст. 274 ЦПК України), ураховано ціну позову, яка не перевищує ста п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому дана справа відноситься до категорії справ незначної складності. Однак, ціна позову становить 365 600,00 грн. (прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2023 року складає 2 684,00 грн.), що не перевищує 250 прожиткових мінімумів, тому така справа відповідно до ч. 2 ст. 274 ЦПК України може бути розглянута у порядку спрощеного позовного провадження.

Ураховуючи предмет спору, ціну позову, наявність доказової бази, судом визнано справу такою, що є справою незначної складності, тому постановлено порядок її розгляду у спрощеному провадженні без виклику/повідомлення сторін, встановивши учасникам справи строк для надання письмових заяв по суті позову.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, оскільки вищезазначена цивільна справа, яка має майновий спір із ціною позову, яка не перевищує 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, віднесена до категорії справ незначної складності, для яких пріоритетним є швидке їх вирішення.

Крім того, слід зазначити, що порядок розгляду справи у спрощеному позовному провадженні без виклику/повідомлення сторін не є порушенням процесуальних прав учасників справи щодо реалізації ними захисту процесуальних прав та дотримання принципу диспозитивності, оскільки судом відповідно до закону надано можливість учасникам справи надати письмові заяви по суті позову та письмові докази на підтвердження заявлених фактів. При цьому норма щодо спрощеного порядку розгляду справи є прийнятою відповідно до закону, є чинною.

Керуючись ст.ст. 19, 274, 277, 279 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Письмове клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, подане в межах цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: В.І. Галаган