ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3132/23 Справа № 185/7362/22 Суддя у 1-й інстанції - Шаповалова І.С Суддя у 2-й інстанції - Лаченкова О. В.
УХВАЛА

23 березня 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Лаченкової О.В,

суддів Городничої В.С., Петешенкової М.Ю.

ознайомившись із заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа - приватний нотаріус Павлоградського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Нижник Анжеліка Миколаївна, ОСОБА_1 , про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним, -

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 03 жовтня 2022 року позовні вимоги ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа приватний нотаріус приватний нотаріус Павлоградського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Нижник Анжеліка Миколаївна, ОСОБА_1 , про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним - задоволено.

Не погодившись з вказаним рішенням суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу разом з клопотанням про вжиття заходів забезпечення позову.

Відповідно до частини першої та другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За змістом ч. 1 ст. 151 ЦПК України єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви будь-якої з осіб, котрі беруть участь у справі.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. (п.4 постанови Пленуму ВСУ від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»).

Основним завданням процесуальних норм, які регламентують вжиття судом заходів забезпечення позову, є досягнення балансу між правом позивача на захист свого порушеного права та правом відповідача заперечувати проти адресованих йому вимог у будь-який дозволений законом спосіб. Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Необхідність застосування заходів забезпечення позову випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цих заходів призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду у разі задоволення позову.

Забезпечення позову не повинно порушувати принципи змагальності і процесуального рівноправ`я сторін. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів.

Колегія суддів звертає увагу, що предметом розгляду справи у якій заявник просить вжити заходи забезпечення позову є визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним.

Заходи про забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позовними вимогами. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків забезпечення позову.

Предметом позову у цій справі є позовні вимоги немайнового характеру, про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсними. У разі задоволення позову рішення суду не підлягатиме примусовому виконанню. Отже, такий захід забезпечення позову не відповідає змісту порушеного, на думку заявника, права, та не є співмірним із заявленими вимогами в цій справі.

Враховуючи вищенаведене, заява ОСОБА_1 про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа - приватний нотаріус Павлоградського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Нижник Анжеліка Миколаївна, ОСОБА_1 , про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним - підлягає поверненню заявнику.

Тож, керуючись положеннями ст.153 ЦПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа - приватний нотаріус Павлоградського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Нижник Анжеліка Миколаївна, ОСОБА_1 , про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним - повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: О.В. Лаченкова

Судді: В.С.Городнича

М.Ю.Петешенкова