Справа № 307/3809/22
Провадження № 2/307/773/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 березня 2023 року м. Тячів

Тячівський районний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Стецюк М.Д., секретар судового засідання Цех Г.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Тячів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до відповідачки ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивував тим, що шлюб між ним та відповідачкою зареєстровано 10 лютого 2001 року у відділі реєстрації актів громадянського стану Тячівського районного управління юстиції Закарпатської області, за актовим записом №12. Від шлюбу у них народилася донька ОСОБА_3 , яка вже на даний час повнолітня. За період шлюбу у них часто виникали сварки, непорозуміння, через побутові проблеми. Разом не проживають близько трьох років. Вважає, що їхній шлюб за весь цей час існує тільки формально, спілкування не підтримують. Вони обоє мають намір утворити інші сім`ї, у зв`язку із чим необхідно розірвати шлюб. Спільного бюджету за останні три роки вони не мають, спільного майна також не мають та спільного господарства не ведуть. У зв`язку з наведеним, просить судшлюб укладений між ним та відповідачкою розірвати.

29 вересня 2022 року ухвалою Тячівського районного суду Закарпатської області відкрито провадження у справі та призначено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

В подальшому, 03 лютого 2023 року представник позивача подав суду заяву про уточнення позовних вимог, в якій зазначив, що як в реєстрі, так і у свідоцтві про одруження, через помилку працівників РАЦСу, відповідачка по батькові зазначена як « ОСОБА_4 » замість « ОСОБА_5 ». Разом з тим, заява про внесення змін в актовий запис повинна бути подана відповідачкою, а відповідачка ухиляється від подання такої заяви, та не надає до відділу ДРАЦСу особисті документи, а також оригінал свідоцтва про шлюб, який долучено до справи. Вважає, що зазначений недолік, може бути усунений шляхом зазначення в рішенні суду обох варіантів написання по батькові відповідачки. У зв`язку з чим, просить розірвати шлюб, зареєстрований 10 лютого 2001 року в книзі реєстрації актів про одруження відділом РАЦСу Тячівського РУЮ в Закарпатській області за актовим записом № 12 від 10 лютого 2001 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ( ОСОБА_6 .

Відповідачка своїм правом щодо подачі відзиву на позовну заяву не скористалася.

В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, згідно поданих заяв, просили справу розглядати без їх участі, позовні вимоги підтримують повністю.

В судове засідання відповідачка не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання була повідомлена належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомила. Клопотань про відкладення розгляду справи від неї не надходило, за таких обставин суд визнав можливим провести розгляд справи у її відсутності.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши всі обставини справи у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 виданого 10 лютого 2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Тячівського районного управління юстиції Закарпатської області, 10 лютого 2001 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_7 було зареєстровано шлюб, про що в Книзі реєстрації актів про одруження зроблено запис за № 12 (а.с. 6).

Згідно копії паспорта серії НОМЕР_2 виданого Тячівським РВ УМВС України в Закарпатській області 24 липня 2001 року, у графі «по батькові», відповідачка ОСОБА_2 значиться як « ОСОБА_5 », що не відповідає написанню по батькові відповідачки в свідоцтві про одруження (а.с. 5).

Від даного шлюбу сторони мають доньку ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про її народження серії НОМЕР_3 та згідно зазначеного свідоцтва матір`ю зазначена ОСОБА_2 , а батьком ОСОБА_1 (а.с.7).

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку про те, що позов пред`явлено до неналежної особи, оскільки згідно досліджених матеріалів справи, позивач уклав шлюб із ОСОБА_9 . В той же час, відповідачкою в позові зазначено ОСОБА_2 .

У статті 15 ЦК України передбачено, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання , а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

У частині першій статті 81 ЦПК України, передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статті 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження №14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи, суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованість позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження». Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову, а в даному випадку заміна первісного відповідача належним відповідачем не буде відповідати ефективному способу захисту, оскільки судами не встановлюється тотожність особи.

З огляду на те, що позивачем пред`явлено позовом до ОСОБА_2 , а згідно паспорта відповідачки, написання відомостей у графі «по батькові» не відповідає написанню відомостей в свідоцтві про одруження, тому підстави, визначені положенням СК України для задоволення позову відсутні.

Згідно положень ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладається: 1) у разі задоволення позову- на відповідача; 2 ) у разі відмови- на позивача.

Таким чином, приймаючи до уваги те, що в задоволенні позову відмовлено в повному обсязі, судові витрати по справі слід покласти на позивача.

Керуючись ст. ст. 247, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - відмовити.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду в 30-денний строк з дня його проголошення (складання).

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відомості про учасників справи:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жителька: АДРЕСА_1 .

Суддя: М.Д. Стецюк