Справа № 643/3745/22
Провадження № 2/643/185/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.03.2023 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., за участю секретаря судових засідань Ісоєва К.М., позивача ОСОБА_1 , представника відповідача адвоката Гур`єва А.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів

ВСТАНОВИВ

Зміст позовних вимог та процесуальні дії у справі

ОСОБА_1 (далі позивач) звернулася до суду з позовом, в якому просить збільшити розмір аліментів, які сплачує ОСОБА_2 (далі відповідач) на її користь на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі рішення Московського районного суду м. Харкова від 07.08.2017, з 1/6 частки з усіх видів заробітку відповідача до 1/4 частки з усіх видів заробітку відповідача, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до повноліття дитини.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 02.01.2023 відкрито провадження в цивільній справі, розгляд справи постановлено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Суть клопотання представника відповідача

14.02.2023 судом отримано клопотання представника відповідача адвоката Гур`єва А.А., в якому він просить залишити позов без руху, посилаючись на невідповідність позовної заяви вимогам ЦПК України.

В обґрунтування клопотання представником позивача зазначені наступні недоліки позовної заяви:

1) Пунктом 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК встановлено, що в позовній заяві повинна бути зазначена офіційна електронна адреса та пошта сторін і учасників справи. Натомість, позовна заява не містить відомостей про наявність/відсутність у сторін справи офіційної електронної адреси чи пошти.

2) Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 176 ЦІК України у позовах про стягнення аліментів ціна позову визначається сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач ціна позову визначається сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік.

Проте позивач не вказує ціну позову, а також не наводить її обґрунтований розрахунок.

3) Пунктом 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України встановлено, що в позовній заяві зазначаються відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Позовна заява не містить відомостей про вжиття/невжиття позивачем заходів досудового врегулювання спору.

4) Згідно з п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Позивачем не зазначено, чи вживались нею заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви.

5) Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб (ч. І ст. 177 ЦПК України).

Частинами 1 та 2 ст. 95 ЦПК України встановлено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч. 2 ст. 95 ЦПК України).

Наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» № 144 від 01.07.2020 прийнято Державну уніфіковану систему документації: Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів - ДСТУ 4163:2020 (далі - ДСТУ).

Згідно з п. 5.26 ДСТУ відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

На доданих до позовної заяви документах відсутнє прізвище та ініціали особи, яка їх засвідчила, що унеможливлює ідентифікацію такої особи. Відтак позивачем не додержано порядок засвідчення документів, доданих до позовної заяви.

Незасвідчені або неправильно засвідчені копії документів можуть бути належними, проте недопустимими доказами у справі і є підставою для скасування судового рішення.

Аналогічну правову позиції викладено у постанові Верховного Суду від 11.07.2018 у справі № 904/8549/17.

Вказані недоліки позовної заяви об`єктивно перешкоджають: ??всебічно, об`єктивно і повно розглянути і оцінити наявні фактичні обставини справи та докази, які їх підтверджують (ст. 89 ЦПК України); ??надати правильну кваліфікацію правовідносинам, що виникли між сторонами процесу (п.4 ч. 1 ст. 264 ЦПК України); ??виконати завдання цивільного судочинства, що встановлені ч. 1 ст. 2 ЦПК України, а саме справедливо, неупереджено та своєчасно вирішити цивільну справу; ??здійснити державну функцію правосуддя, що покладена на судову гілку влади (ст. 2 Закону України «Про судоустрій і суддів»).

Відповідно до ч. 11-13 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Позиція учасників справи

У судовому засіданні представник відповідача підтримав клопотання та викладені в ньому доводи.

На уточнююче запитання суду пояснив, що не заперечує дійсність та достовірність копій документів, які додані позивачем до позовної заяви, та його клопотання про залишення позову без руху обумовлено формальними підставами.

Позивач у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання представника відповідача. Показала, що електронна адреса в неї відсутня, про наявність офіційної електронної адреси відповідача їй невідомо.

Зазначила, що в неї відсутня інформація відносно доходів відповідача, у зв`язку з чим вона позбавлена можливості визначити ціну позову та навести обґрунтований розрахунок сум.

Показала, що намагалась в позасудовому порядку вирішити питання щодо збільшення аліментів, проте відповідні докази в неї відсутні.

Пояснила, що заходи забезпечення позову або доказів до подання позовної заяви, нею не вживались.

Після пред`явлення судом позивачу для огляду матеріалів справи, позивач підтвердила, що слова на додатках до позовної заяви «згідно з оригіналом», дата та підпис виконані нею особисто.

Застосовне законодавство та релевантна судова практика

Згідно ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, є справедливий та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ.

Згідно ст. 3 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.12.2018 року у справі № П/9901/736/18 зазначено, що згідно практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист. Зокрема, у рішенні від 04 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції» Європейський суд з прав людини зазначив, що ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права. У рішенні від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та у рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.

Оцінка суду

Суд зауважує, що хоча неповнолітній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не є учасником даної справи, у ній вирішуються насамперед питання про його права, зокрема про право на рівень життя, необхідний та достатній для його гармонійного розвитку (ст. 27 Конвенції про права дитини, ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства», ч. 2 ст. 82 СК України), а також про право на належне утримання з боку відповідача (ст. 180 СК України), які за доводами позивача порушені відповідачем.

Ураховуючи наведене, завданням суду, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, є своєчасний розгляд і вирішення даної цивільних справи на засадах якнайкращого забезпечення інтересів дитини.

Суд враховує, що позивач звернулась до суду з позовом 30.12.2022. Залишення позову без руху на стадії розгляду справи по суті, через понад 2 місяці з моменту звернення позивача до суду, призведе до відкладення розгляду справи, а відтак негативно позначиться на строках її розгляду та призведе до відтермінування вирішення судом питання про захист прав дитини, які за доводами позивача порушуються відповідачем.

Таким чином, залишення позову без руху негативно позначиться на інтересах дитини, які полягають у забезпеченні своєчасного розгляду справи.

Крім того, суд звертає увагу на наступні обставини справи.

Додатками до позовної заяви є копії паспортів та карток платника податків позивача і відповідача, копія свідоцтва про народження дитини, копія рішення Московського районного суду м. Харкова та копія постанови Харківського апеляційного суду у справі про розірвання шлюбу між сторонами, копія рішення Московського районного суду м. Харкова у справі про стягнення аліментів, копія постанови про відкриття виконавчого провадження.

Позивач після пред`явлення їй судом для огляду вказаних документів, підтвердила, що слова «згідно з оригіналом», дата та підпис на них виконані нею особисто.

Представник відповідача пояснив суду, що не заперечує дійсність і достовірність копій вказаних вище документів, та його клопотання про залишення позову без руху обумовлено виключно формальними підставами.

За таких обставин залишення позову без руху з підстав відсутності на вказаних документах прізвища та ініціалів особи, яка їх засвідчила, мало б ознаки надмірного формалізму та суперечило завданню своєчасного розгляду і вирішення даної цивільної справи, при цьому не сприяло б забезпеченню її справедливого розгляду та ухваленню судом законного і обґрунтованого рішення.

Щодо доводів представника відповідача відносно незазначення позивачем ціни позову та обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються, то суд вважає слушними та обґрунтованими доводи позивача відносно того, що через відсутність у неї даних щодо доходів відповідача, вона позбавлена можливості усунути вказані недоліки позовної заяви.

Суд приходить до висновку, що позивач об`єктивно позбавлена можливості визначити ціну позову та надати обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються, оскільки аліменти стягуються у частці від доходу відповідача, у зв`язку з чим ціна позову залежить від його майбутніх доходів, які на даний час учасникам справи, в тому числі позивачу, невідомі.

Оцінюючи доводи представника відповідача щодо відсутності в позовній заяві офіційної електронної адреса та пошти сторін, суд враховує, що згідно пояснень позивача в неї вказана адреса та пошта відсутні, а відповідною інформацією щодо відповідача вона не володіє. Щодо доводів представника відповідача відносно незазначення позивачем у позовній заяві відомостей про вжиття/не вжиття нею заходів досудового врегулювання спору, а також про вжиття/невжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, то суд враховує, що позивачем у судовому засіданні надані відповідні пояснення з вказаних питань.

Представником відповідача вказані пояснення не спростовані та не поставлені під сумнів.

За таких обставин залишення позову без руху з вказаних вище підстав також мало б ознаки надмірного формалізму та суперечило завданню своєчасного розгляду і вирішення даної цивільної справи, при цьому не сприяло б забезпеченню її справедливого розгляду та ухваленню судом законного і обґрунтованого рішення.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав для задоволення клопотання представника відповідача, оскільки залишення позову без руху на даній стадії розгляду справи, з урахуванням предмету позовних вимог, конкретних обставин справи та пояснень її учасників, мало б ознаки надмірного формалізму, негативно позначилось на виконанні завдань цивільного судочинства, зокрема завдань своєчасного розгляду справи та якнайкращого забезпечення інтересів дитини. При цьому залишення позову без руху, за конкретних обставин даної справи, не мало б позитивного впливу на забезпечення її справедливого розгляду і вирішення та ухвалення законного і обґрунтованого рішення.

Керуючись ст. 2, 175, 187, 258-261, 353-354 ЦПК України

УХВАЛИВ

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , про залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Крівцов Д.А.