У Х В А Л А

судового засідання

24.03.2023 Городоцький районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Яворської Н.І.,

за участі секретаря Цап І.М.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 та відповідача ОСОБА_3

розглянувши заяву представника позивачки ОСОБА_4 адвоката Цебака Івана Семеновича про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про припинення права власності в порядку поділу майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Городоцького районного суду Львівської області перебуває вказана цивільна справа, в якій позивачка просила в порядку поділу майна подружжя припинити право власності ОСОБА_3 у будинку в АДРЕСА_1 , який є спільним майном подружжя та присудити йому компенсацію у розмірі вартості цього спільного майна подружжя, що становить 62450 грн., та визнати за ОСОБА_4 право власності на будинок в АДРЕСА_1 .

02.03.2023 через канцелярію суду надійшла заява від представника позивачки ОСОБА_1 про уточнення (збільшення) позовних вимог, в якій він просить:

- визнати житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 24608810;

- визнати незавершене будівництво (реконструйовану, добудовану) частину будинку та земельну ділянку площею 0,0838 га з кадастровим номером :12:021:0075, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 спільним сумісним майном подружжя ОСОБА_4 та ОСОБА_3 ;

- визнати за ОСОБА_4 право власності на частину житлового будинку в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 24608810;

- визнати право власності на частину незавершеного будівництва (реконструйованого, добудованого) будинку;

- визнати за ОСОБА_3 право власності на частину житлового будинку в АДРЕСА_1 ,, реєстраційний номер 24608810;

- визнати право власності на частину незавершеного будівництва (реконструйованого, добудованого) будинку;

- визнати за ОСОБА_4 право власності на частку земельної ділянки площею 0,0838 га з кадастровим номером :12:021:0075, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 ;

- визнати за ОСОБА_3 право власності на частку земельної ділянки площею 0,0838 га з кадастровим номером :12:021:0075, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Представник позивачки в судовому засіданні до початку розгляду справи по суті заяву про збільшення позовних вимог підтримав та просив її задовольнити.

Представник відповідача та відповідач в судовому засіданні заперечили проти прийняття позовної заяви про збільшення позовних вимог з огляду на те, що в заяві змінено і предмет і підставу позову, в первинній позовній заяві мова йшла про припинення права власності відповідача в спірному будинку та присудження йому грошової компенсації, наразі стоїть питання про виділення частки кожному та додано незавершене будівництво та земельну ділянку, які не були предметом первинної позовної заяви.

Суд, дослідивши заяву представника позивачки, позицію відповідача та його представника, матеріали справи, приходить до наступного.

Із змісту частин 2, 3 статті 49 ЦПК України вбачається, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами загального позовного провадження зміна предмета або підстав позову не була заявлена, а заявлена до розгляду справи по суті в судовому засіданні.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Крім того, загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

З системного аналізу вищевикладених правових норм вбачається, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Судом встановлено, що 23.06.2022 позивачка звернулася з первісним позовом до ОСОБА_3 з вимогою про припинення право власності ОСОБА_3 у будинку в АДРЕСА_1 , який є спільним майном подружжя та присудити йому компенсацію у розмірі вартості цього спільного майна подружжя, що становить 62450 грн., та визнати за ОСОБА_4 право власності на будинок в АДРЕСА_1 в цілому.

Враховуючи наведене суд приходить до висновку, що правові підстави для прийняття заяви з додатковими вимогами відсутні, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог, яка подана представником позивачки, оскільки за такою заявою заявляються вимоги, які є новими, що не є за своїм змістом збільшенням розміру первинних позовних вимог та суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, тобто є окремою та самостійною позовною вимогою, що не передбачено процесуальним законом.

Крім того, аналізуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне наголосити, що заява про збільшення позовних вимог в частині зміни предмету позову не відповідає вимогам ст. 49 ЦПК України, оскільки позивач змінює не тільки предмет, але й підстави позову і її слід розглядати як новий позов з новими позовними вимогами, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України.

При цьому слід роз`яснити позивачу його право звернутися до суду з відповідним позовом з дотриманням вимог процесуального законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст. 49, 256-258 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Відмовити у прийнятті до розгляду заяви представника позивачки ОСОБА_4 адвоката Цебака І.С. про збільшення позовних вимог по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про припинення права власності в порядку поділу майна подружжя, повернувши її позивачу та роз`яснивши право на звернення до суду з окремим позовом.

Ухвала підлягає окремому оскарженню.

Суддя Яворська Н.І.