Справа № 758/3794/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2023 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Захарчук С. С.,

за участю секретаря судового засідання - Кошова Є. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права власності на частину нерухомого майна, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_1 , Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права власності на частину нерухомого майна в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Київської міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права власності на частину нерухомого майна.

Зазначав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати - ОСОБА_3 , яка була власником будинку АДРЕСА_1 .

Після її смерті він та його сестра - ОСОБА_4 прийняли, в установленому законом порядку, спадщину в рівних частках.

21.10.1989 йому було видано свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстроване в реєстрі за №15Н-2605 на 1/2 частку жилого будинку АДРЕСА_2 .

До складу будинку, яка увійшла у спадкову масу, відповідно до технічного паспорту від 03.03.1989 відносяться: 1. Житлова кімната, площею 12,5 кв.м., літ. 1-4; 2. Житлова кімната, площею 12,8 кв.м., літ. 1-5 (на сьогоднішній день, відповідно до технічного паспорту від 12.07.2013, приміщення літ. 1-4 та літ. 1-5 в результаті переобладнання об`єднані в єдине приміщення, шляхом демонтажу перегородки, внаслідок чого утворилася одна житлова кімната площею 24,7кв.м. літ 1-3 ; 3. Житлова кімната, площею 11,7 кв.м., літ. 2-7.

Загальна площа вказаних приміщень складає 37,0 кв.м.

До складу будинку, який було отримано у власність в порядку спадкування, входили самочинно збудовані приміщення, які не увійшли у спадкову масу.

До таких приміщень, відповідно до технічного паспорту від 03.03.1989 відносяться: квартира 1: 4. Коридор, площею 8,2 кв.м., літ. 1-1, рік забудови- 1959; 5. Кладова, площею 8,7 кв.м., літ. 1-2, рік забудови- 1959; 6. Кухня, площею 6,4 кв.м., літ. 1-6, рік забудови - 1974; Вбиральня, площею 1,1 кв.м., літ. 1-7, рік забудови - 1974; 8 Ванна, площею 2,5 кв.м., літ. 1-8, рік забудови- 1974; 9 Сарай, площею 25,4 кв.м., літ. 1 -І, рік забудови- 1959; 10. Сарай, площею 7,2 кв.м., літ. 1-ІІ, рік забудови- 1959; квартира 2: 1. Тамбур, площею 2,0 кв.м., літ. 2-ІІІ, рік забудови - 1974; 2. Сарай, площею 6,2 кв.м., літ. 2-ІУ, рік забудови - 1974; 3. Сарай, площею 6,1 кв.м., літ. 2-У, рік забудови - 1974; 4. Кухня, площею 13,2 кв.м., літ. 2-1, рік забудови - 1974; 5. Вбиральня, площею 1,0 кв.м., літ. 2-2, рік забудови - 1974; 6. Ванна, площею 2,7 кв.м., літ. 2-3, рік забудови - 1974; 7. Коридор, площею 7,2 кв.м., літ. 2-4, рік забудови - 1974; 8. Житлова кімната, площею 13,1 кв.м., літ. 2-5, рік забудови - 1974; 9. Житлова кімната, площею 10,0 кв.м., літ. 2-6, рік забудови - 1974; приміщення, які не входили до складу квартир: 1. Гараж, площею 27,1 кв.м., літ. «Б», рік забудови-1974; 2. Сарай, площею 25,2 кв.м., літ. «В», рік забудови- 1978.

На вказані приміщення право власності не оформлено, оскільки зазначені приміщення були збудовані самочинно.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла, а майно, що їй належало було успадковане її дочкою - ОСОБА_2 , яка 27.04.10 отримала свідоцтво про право на спадщину.

Таким чином, на сьогоднішній день будинок АДРЕСА_1 належить на праві власності йому та ОСОБА_2 .

Посилаючись на необхідність поділу будинку між ним та співвласницею - ОСОБА_2 , просив встановити факт, що має юридичне значення, а саме: встановити, що приміщення: частина коридору, площею 8,2 кв.м., літ. 1-1; житлова кімната, площею 8,7 кв.м., літ. 1-2; кухня, площею 10,4 кв.м., літ. 1-6; сарай, площею 25,4 кв.м., літ. 1-І; сарай, площею 7,2 кв.м., літ. 1-ІІ; підсобне приміщення, площею 6,2 кв.м., літ. 2- ІV; підсобне приміщення, площею 6,1 кв.м., літ. 2-У; кухня, площею 13,2 кв.м., літ. 2-1; вбиральня, площею 1,0 кв.м., літ. 2-2; ванна, площею 2,7 кв.м., літ. 2-3; коридор, площею 7,2 кв.м., літ. 2-4; житлова кімната, площею 13,1 кв.м., літ. 2-5; житлова кімната, площею 10,0 кв.м., літ. 2-6; гараж, площею27,1 кв.м. ,літ. «Б»; сарай, площею 25,2 кв.м., літ. «В», які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 є такими, що підлягають розподілу у рівних долях між співвласниками будинку АДРЕСА_1 : ОСОБА_1 і ОСОБА_2 та визнати за ним право власності на половину (50 відсотків) наступних приміщень: частину коридору, площею 8,2 кв.м., літ. 1-1; житлову кімнату, площею 8,7 кв.м., літ. 1-2; кухню, площею 10,4 кв.м., літ. 1-6; сарай, площею 25,4 кв.м., літ. 1-І; сарай, площею 7,2 кв.м., літ. 1-ІІ; підсобне приміщення, площею 6,2 кв.м., літ. 2-ІУ; підсобне приміщення, площею 6,1 кв.м., літ. 2-У; кухню, площею 13,2 кв.м., літ. 2-1; вбиральню, площею 1,0 кв.м., літ. 2-2; ванну, площею 2,7 кв.м., літ. 2-3; коридор, площею 7,2 кв.м., літ. 2-4; житлову кімнату, площею 13,1 кв.м., літ. 2-5; житлову кімнату, площею 10,0 кв.м., літ. 2-6; гараж, площею 27,1 кв.м., літ. «Б»; сарай, площею 25,2 кв.м., літ. «В», які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Заперечуючи проти позову ОСОБА_2 вказала на те, що будинок за адресою: АДРЕСА_1 перебуває у спільному користуванні власників частки кожного в натурі не виділені.

ОСОБА_2 подала зустрічний позов до Київської міської ради про визнання права власності на самочинно збудовані споруди.

Зазначала, що її мати у період з 1986 по 1974 здійснила пристройку до будинку АДРЕСА_1 , яка становила 71,9 кв.м. вказана прибудова не була введена в експлуатацію її матір`ю.

Вона є спадкоємцем її матері.

А тому просила визнати за нею право власності на самочинно збудовані споруди у 1968-1974 по АДРЕСА_1 , а саме: підсобне приміщення, площею 6,2 кв.м. літ. 2-ІУ, підсобне приміщення, площею 6,1 кв.м. літ. 2-У, кухня, площею 13,2 кв.м. літ 2-1; вбиральня, площею 1,0 кв.м. літ 2-2; ванна, площею 2,7 кв.м. літ. 2-3; коридор площею 7,2 кв.м. літ 2-4; житлова кімната, площею13,1 кв.м. літ. 2-5; житлова кімната, площею 10,0 кв.м. літ. 2-6; тамбур, площею 3,3 кв.м. літ 3-1; підсобне приміщення, площею 9,1 кв.м. під літ. 3-2; сарай, площею 25,2 кв.м літ В., загальною площею будинку, 71,9 кв.м., загальною площею сараю, 25,2 кв.м. з подальшою реєстрацією вищевказаних прибудов у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до ухвали Подільського районного суду м. Києва від 18.09.15 зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до Київської міської ради про визнання права власності на самочинно збудовані споруди прийнято до спільного розгляду з позовною заявою ОСОБА_1 (а.с. 6 т. 2).

Заперечуючи проти зустрічного позову ОСОБА_1 вказав на необґрунтованість зустрічного позову та просив у його задоволенні відмовити у повному обсязі.

Заперечуючи проти позовів представник Київської міської ради вказав на те, що позивачі за первісним та зустрічним позовами повинні довести наявність порушеного або оспорюваного відповідачем права, за захистом якого вони звертаються до суду. Однак, позивачами доказів на підтвердження вказаних обставин суду не надано.

Крім того, позивачами не надано доказів на підтвердження того, що вони є власниками предмету спору та не надано доказів факту оспорення відповідачем права власності позивачів.

До того ж, позивачі здійснили забудову без дозволу, без належно затвердженого проекту, за відсутності висновку відповідних установ про додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил без прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів відповідно до встановленого КМУ порядку, а тому позовні вимоги не можуть бути задоволені.

Представник Головного територіального управління юстиції у м. Києві у письмових пояснення, поданих до суду поклався на вирішення спору на розсуд суду.

У подальшому, ОСОБА_2 подано уточнення до зустрічного позову, у якому остання просила встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що введений в експлуатацію будинок АДРЕСА_1 , який підлягає поділу між двома співвласниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 має загальну площу 98,7 кв.м. і складається з підвалу літ. А: сарай, площею25,4 кв.м. літ. 1-І; сарай, площею 7,2 кв.м. літ. 1-ІІ; поверху 1 літ. А: коридор, площею 8,2 кв.м. літ. 1-І; жила кімната, площею 8,7 кв.м. літ.1-2; жила кімната, площею 24,7 кв.м. літ.1-3; жила кімната, площею 11,7 кв.м. літ. 2-7; жила кімната, площею 12,8 кв.м. літ. 1-5 та визнати за нею у порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 право власності на нерухоме за адресою: АДРЕСА_1 , згідно технічної документації на наступні приміщення у будинку: підвал літ. А підсобне № 2- IV, площею 6,2 кв.м., підсобне № 2-У, площею 6,1 кв.м., кухня № 2, площею 13,2 кв.м., вбиральня № 2-2, площею 1,0 кв.м., ванна № 2-3, площею, 2,7 кв.м., поверх 1 літ. А: коридор № 2-4, площею 7,2 кв.м., житлова кімната № 2-5, площею 13,1 кв.м., житлова кімната № 2-6, площею 10 кв.м., гараж літ. Б, площею 27,10 кв.м., сарай, літ. В, площею 25,20 кв.м.

Посилалася на те, що за життя ОСОБА_4 за особисті кошти було самовільно збудовано житлову прибудову до будинку АДРЕСА_1 .

Після смерті матері вона в порядку спадкування за законом набула право власності на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 та 1/2 частину земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 .

У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав позов з викладених у ньому підстав та просив його задовольнити, проти позову ОСОБА_2 заперечив, просив у його задоволенні відмовити у повному обсязі.

У судовому засіданні ОСОБА_2 та її представник підтримали позов з викладених у ньому підставі та просили його задовольнити, проти позову ОСОБА_1 заперечили, просили у його задоволенні відмовити у повному обсязі.

Представники Київської міської ради та Головного територіального управління юстиції у м. Києві у судове засіданні не з`явилися, подали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Суд, відповідно до ст. 223 ЦПК України ухвалив розглядати справу за відсутності представників Київської міської ради та Головного територіального управління юстиції у м. Києві.

Суд, вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази у їх сукупності, дійшов наступного висновку.

Судом установлено, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.10.1989 будинок АДРЕСА_1 , площею 37 кв.м. на земельній ділянці, площею 1023 кв.м. в рівних частинах на праві власності належить ОСОБА_1 і ОСОБА_4 (а.с. 8-а т. 1).

ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.04.2010 після померлої ОСОБА_4 є власником 1/2 частини будинку за адресою АДРЕСА_1 , жилою площею 37 кв.м., зазначений в плані під літ «А» має при собі спорудження під № 1-4 (а.с. 56 т. 1, а.с. 97 т. 2).

Зі змісту позовів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вбачається те, що між ними існує спір щодо будинку АДРЕСА_1 .

Обґрунтовуючи позов до Київської міської ради ОСОБА_1 вказував на те, що до складу будинку, який було отримано у власність в порядку спадкування, входили самочинно збудовані приміщення, які не увійшли у спадкову масу, а тому просив позов задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У позові ОСОБА_1 не вказано, які його права порушені, не визнаються чи оспорюються Київською міською радою, а тому Київська міська рада є неналежним відповідачем.

Як установлено судом співвласниками будинку за адресою АДРЕСА_1 є - ОСОБА_1 і ОСОБА_2 .

А тому, належним відповідачем має бути ОСОБА_2 , яка є співвласником зазначеного будинку та з якою у ОСОБА_1 існує спір щодо вказаного нерухомого майна.

Частинами 1, 2 ст. 51 ЦПК України передбачено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Клопотання щодо заміни відповідача від ОСОБА_1 до суду не надходило.

Ураховуючи те, що позов подано до неналежного відповідача, в силу норм ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову ОСОБА_1 .

Не підлягає задоволенню і позов ОСОБА_2 , оскільки у позові не вказано, які її права порушені, не визнаються чи оспорюються Київською міською радою, а тому Київська міська рада є неналежним відповідачем за позовом.

Крім того, обґрунтовуючи позов до Київської міської ради ОСОБА_2 вказала на те, що вона є єдиною спадкоємицею після померлої ОСОБА_4 , яка за життя за власні кошти збувала добудову до будинку, а тому в порядку спадкування за законом просила визнати за нею право власності на вказане у позові нерухоме майно.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст. 1216 ЦК України).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Як установлено судом ОСОБА_2 19.03.10 було подано заяву про прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_4 (а.с. 87-99 т. 2).

27.04.10 державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори видано, зокрема, свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 , житловою площею 37 кв.м. (а.с. 97 т. 2).

Доказів звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 на наступні приміщення у будинку: підвал літ. А підсобне № 2- IV, площею 6,2 кв.м., підсобне № 2-У, площею 6,1 кв.м., кухня № 2, площею 13,2 кв.м., вбиральня № 2-2, площею 1,0 кв.м., ванна № 2-3, площею, 2,7 кв.м., поверх 1 літ. А: коридор № 2-4, площею 7,2 кв.м., житлова кімната № 2-5, площею 13,1 кв.м., житлова кімната № 2-6, площею 10 кв.м., гараж літ. Б, площею 27,10 кв.м., сарай, літ. В, площею 25,20 кв.м. позивачем суду не надано, як не надано і доказів того, що ОСОБА_4 на момент смерті була власником зазначеного нерухомого майна.

Ураховуючи те, що позов подано до неналежного відповідача, оскільки іншим співвласником з яким у позивача існує спір щодо нерухомого майна є - ОСОБА_1 , а також те, що в матеріалах справи відсутня обґрунтована постанова про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, вказане у позові ОСОБА_2 , та що померла ОСОБА_4 на момент смерті була власником зазначеного у позові нерухомого майна суду не надано, правових підстав для задоволення позову ОСОБА_2 немає.

Одночасно суд не приймає до уваги покази свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , оскільки вони не є належними доказами у даному спорі.

Керуючись ст. ст. 1216, 1218 ЦК України, ст. ст. 2, 4, 12, 13, 76-82, 223, 258-259, 263-265, 268, 273, 353, 354 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , номер і серія паспорта НОМЕР_1 ) до Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ), треті особи: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ), Головне територіальне управління юстиції у м. Києві (01001, м. Київ, пров. Музейний, 2-д, ), про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права власності на частину нерухомого майна - відмовити.

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) до Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ), треті особи: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , номер і серія паспорта НОМЕР_1 ), Головне територіальне управління юстиції у м. Києві (01001, м. Київ, пров. Музейний, 2-д, ), про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права власності на частину нерухомого майна в порядку спадкування за законом - відмовити.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С. С. Захарчук