УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

Справа №:755/1525/23

Провадження №: 2/755/1810/23

"13" лютого 2023 р. м.Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Коваленко І.В., вивчивши на відповідність вимогам ст.ст.175-177 ЦПК України матеріали цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за послуги з постачання гарячої води та централізованого опалення,-

в с т а н о в и в:

02.02.2023 року до Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за послуги з постачання гарячої води та централізованого опалення.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до прохальної частини позовної заяви, Товариство з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» пред`явило позов до відповідачів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про стягнення заборгованості за послуги з постачання гарячої води та централізованого опалення на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція» заборгованість за послуги з постачання гарячої води та централізованого опалення у розмірі 95 541,15 гривень, інфляційну складову боргу в розмірі 18 033,43 гривень та 3% річних у розмірі 7 263,71 гривень.

У позовній заяві позивач зазначає, що надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води в будинку АДРЕСА_1 здійснюється ТОВ «Євро-Рекострукція» на підставі ліцензії від 01 червня 2012 року за № 198, що підтверджується переліком житлових будинків, затвердженим Головою Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації 20 серпня 2015 року.

23.07.2014 року у газеті Хрещатик (№103)4503)) позивачем, згідно з ч. 2 ст.641 ЦК України, розміщено відповідне повідомлення, із пропозицією укласти договір про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води шляхом звернення споживачів до підрозділів теплопостачальної організації. Проте, до теперішнього часу відповідачами з позивачем договір так і не укладено. Оскільки відповідачі упродовж певного періоду часу споживали послуги без укладення договору, внаслідок чого утворилась заборгованість, позивач просить стягнути її з відповідачів в судовому порядку.

Позивач в обґрунтування позовних вимог посилається на те, що відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за послуги з постачання гарячої води та централізованого опалення є споживачами послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води квартири АДРЕСА_2 , на підтвердження чого надає довідку на включення та відключення централізованого опалення в будинку.

В порядку передбаченому ст. 540 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні беруть участь кілька кредиторів або кілька боржників, кожний з кредиторів має право вимагати виконання, а кожний із боржників повинен виконати обов`язок у рівній частці, якщо інше не встановлено договором або актами цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 541 Цивільного кодексу України, солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання.

Правила користування приміщеннями житлових будинків, затвердженні Постановою КМУ України від 08 жовтня 1992 року № 572, п.18 зобов`язують наймача, власника й орендаря житлового приміщення оплачувати житлово-комунальні послуги, тому враховуючи положення ст. 541 ЦК України зобов`язання з оплати комунальних послуг мають солідарний характер, а тому особи, що проживають в квартирі позивача несуть солідарні зобов`язання з оплати житлово-комунальних послуг.

Крім того, відповідно до ст. 543 Цивільного кодексу України, у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників), кредитор має право вимагати виконання обов`язку як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо.

На виконання вимог ч.4 ст.165 Цивільного процесуального кодексу України, суддею в порядку досудової підготовки справи здійснено запит до Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА», відповідно до наданої інформації відповідачі:

- ОСОБА_2 - зареєстрованим по м. Києву не значиться;

- ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 - зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 .

Виходячи з положень статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»: індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги; колективний споживач - юридична особа, що об`єднує споживачів у будівлі та в їхніх інтересах укладає договір про надання комунальної послуги; споживач житлово-комунальних послуг (далі - споживач) - індивідуальний або колективний споживач.

Згідно частини 1 статті 2 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» предметом регулювання цього Закону є відносини, що виникають у процесі надання споживачам послуг з управління багатоквартирним будинком, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення та поводження з побутовими відходами, а також відносини, що виникають у процесі надання послуг з постачання та розподілу електричної енергії і природного газу споживачам у житлових, садибних, садових, дачних будинках.

З системного аналізу вищезазначених норм законодавства слідує, що відповідач є індивідуальний споживач фізична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, з яким повинен бути укладений договір про надання житлово-комунальної послуги; або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги.

З наданих довідків про включення та відключення централізованого опалення в будинку, відсутні будь-які відомості про те, що відповідачі є споживачами наданих послуг, так само як і дані щодо кола зареєстрованих осіб на момент звернення до суду, таким чином враховуючи правовий статус житла, оскільки квартира АДРЕСА_2 не приватизована, що зумовлює доведенню належними доказами пред`явлення вимог до кожного із відповідачів з урахуванням періоду їх проживання в цій квартирі до моменту зняття з реєстраційного обліку.

Недотримання обов`язкових вимог до змісту заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись статями 4, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

п о с т а н о в и л а:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за послуги з постачання гарячої води та централізованого опалення, - залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки в строк не більше ніж п`ять днів з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог суду щодо усунення вказаних недоліків, Ваша заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню.

Суддя: І.В.Коваленко