Номер провадження 2/243/673/2023
Номер справи 243/376/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 лютого 2023 року суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Агеєва О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Миколаївської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, третя особа - Виконавчий комітет Миколаївської міської ради Краматорського району Донецької області, про зміну формулювання причин звільнення та внесення запису до трудової книжки, нарахування та виплату заробітної плати, виплату вихідної допомоги при звільненні, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовом до Миколаївської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, третя особа - Виконавчий комітет Миколаївської міської ради Краматорського району Донецької області, про зміну формулювання причин звільнення та внесення запису до трудової книжки, нарахування та виплату заробітної плати, виплату вихідної допомоги при звільненні, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, відшкодування моральної шкоди.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що у відкритті провадження у цивільній справі слід відмовити з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, позовні вимоги стосуються незгоди позивача ОСОБА_2 , який з 23.07.2021 обіймав посаду начальника юридичного відділу виконавчого комітету Миколаївської міської ради, 23.07.2021 прийняв присягу посадової особи органів місцевого самоврядування, а тому є державним службовцем, з формулюванням причин його звільнення, внесення запису до трудової книжки та виплату заробітної плати, виплату вихідної допомоги при звільненні, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст.19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Отже, в порядку цивільного судочинства можуть розглядатися будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

Згідно з п.2 ч.1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

З аналізу вказаних норм вбачається, що юрисдикція адміністративних судів поширюється не на будь-які трудові спори, а лише ті, які пов`язані з прийняттям громадян на публічну службу, її проходженням, звільненням з неї.

Таким чином, для визначення юрисдикційної належності спору необхідно з`ясувати, чи пов`язаний спір з прийняттям, проходженням чи звільненням особи з публічної служби.

При наданні спору статусу публічно-правового з приводу прийняття громадян на публічну службу, проходження, звільнення з публічної служби, встановленню підлягають такі обставини: чи проходила особа конкурс на заняття вакантної посади; чи складала така особа присягу посадової особи; чи присвоювався їй ранг у межах відповідної категорії посад.

З матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_2 , з 23.07.2021 обіймав посаду начальника юридичного відділу виконавчого комітету Миколаївської міської ради, 23.07.2021 прийняв присягу посадової особи органів місцевого самоврядування та йому присвоєно 13 ранг посадової особи органів місцевого самоврядування.

Предметом спору є, зокрема, незгоди позивача ОСОБА_2 , з формулюванням причин його звільнення, внесення запису до трудової книжки та виплату заробітної плати, виплату вихідної допомоги при звільненні, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, відшкодування моральної шкоди, тобто вказані правовідносини виникли в межах проходження ОСОБА_2 публічної служби.

Статтею 125 Конституції України закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Згідно із вимогами ч. 1 ст.18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Судова юрисдикція - це інститут права, який покликаний розмежувати компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства - цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

Суд приймає до уваги, що, вирішуючи питання до якого суду звертатись, адміністративного чи загального, слід визначити суб`єктний склад правовідносин.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 815/6096/17 викладена правова позиція, згідно з якою при наданні спору статусу публічно-правового з приводу вказаних правовідносин необхідно встановити наявність таких підстав: 1) чи проходила особа конкурс на заняття вакантної посади; 2) чи складала така особа присягу посадової особи; 3) чи присвоювався їй ранг у межах відповідної категорії посад.

Проходження публічної служби - це процес діяльності особи на посадах, які вона обіймає, починаючи від моменту призначення на відповідну посаду та завершуючи припиненням публічної служби, із сукупністю всіх обставин і фактів, які супроводжують таку діяльність. Оскільки така професійна діяльність нерозривно пов`язана з отриманням оплати (винагороди) за роботу, яку особа виконує на відповідній посаді, то правовідносини, пов`язані з нарахуваннями, виплатами, утриманнями, компенсаціями, перерахунками заробітної плати, компенсацій, грошової допомоги під час виконання такою особою своїх посадових обов`язків, є одним з елементів проходження публічної служби, а під час звільнення з публічної служби - одним з елементів припинення такої служби.

Оскільки публічна служба є різновидом трудової діяльності, відносини публічної служби як окремий різновид трудових відносин існують на стику двох галузей права - трудового та адміністративного, тому правовідносини, пов`язані з прийняттям на публічну службу, її проходженням та припиненням, регламентуються нормами як трудового, так і адміністративного законодавства, а спори, які виникають з таких правовідносин, підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Отже, такі спори стосуються працівників всіх державних інституцій, які виконують завдання і функції держави та місцевого самоврядування. Разом з тим, для визначення чи відноситься та чи інша посада до посад публічної служби, слід у кожному конкретному випадку аналізувати відповідне спеціальне законодавство, що регулює відповідну діяльність. Зокрема законами, що регулюють питання прийняття громадян на публічну службу, її проходженням та звільненням з публічної служби є Закони України: «Про державну службу»; «Про службу в органах місцевого самоврядування»; «Про Національну поліцію»; «Про військовий обов`язок і військову службу»; «Про судоустрій і статус суддів»; «Про прокуратуру» тощо.

Згідно з п. 17 ч. 1ст. 4 КАС публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Згідно з ч. 1ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Одночасно відповідно до п. 2 ч.1 ст.19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, у спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Відповідно до ч. 2 ст. 20 КАС України, окружним адміністративним судам підсудні всі адміністративні справи, крім визначених частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог пункту 1 частини першої статті 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З урахуванням наведених положень процесуального законодавства та правових висновків Верховного Суду, а також предмету спору в цій справі, суд вважає, що даний спір відноситься до юрисдикції адміністративного суду та має вирішуватися в порядку адміністративного судочинства за нормами КАС України, оскільки є пов`язаним із проходженням позивачем публічної служби (в органах місцевого самоврядування).

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, оскільки спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, підстави для відкриття провадження у справі відсутні, а також вважаю належним роз`яснити позивачу, що даний спір, слід розглядати в порядку адміністративного судочинства Донецьким окружним адміністративним судом.

Керуючись ст. ст. 19, 20 КАС України, ст. ст. 186, 260 ЦПК України -

У Х В А Л И В :

У відкритті провадження в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Миколаївської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, третя особа - Виконавчий комітет Миколаївської міської ради Краматорського району Донецької області, про зміну формулювання причин звільнення та внесення запису до трудової книжки, нарахування та виплату заробітної плати, виплату вихідної допомоги при звільненні, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, відшкодування моральної шкоди - відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_3 , що з вказаними вимогами слід звертатись до Донецького окружного адміністративного суду в порядку адміністративного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду

Донецької області О.В. Агеєва