Ухвала

27 березня 2023 року

м. Київ

справа № 310/9688/18

провадження № 61-838св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю., розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , приватного нотаріуса Бердянського міського нотаріального округу Степаненко Тетяни Анатоліївни, треті особи: Бердянська міська рада, Комунальне підприємство з технічної інвентаризації про визнання будівель самочинним будівництвом, внесення змін до державного реєстру речових прав на нерухоме майно, за касаційною скаргою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на рішення Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 13 лютого 2020 року у складі судді Троценко Т. А. та постанову Запорізького апеляційного суду від 07 грудня 2021 року у складі колегії суддів: Крилової О. В., Маловічко С. В., Полякова О. З.,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом

до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Комунального підприємства з технічної інвентаризації Бердянської міської ради Запорізької області, треті особи: Бердянська міська рада Запорізької області, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , про визнання будівель самочинним будівництвом та зобов`язання вчинити дії.

Рішенням Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 13 лютого 2020 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано самочинним будівництвом наступні будівлі, розташовані на території житлового будинку АДРЕСА_1 , а саме: прибудову під літ. «а», загальною площею 12,5 кв. м, сарай під літ. «О», загальною площею 9,8 кв. м, будівлю літнього типу (двоповерхову) під літ. «З», загальною площею 29,7 кв. м, будівлю літнього типу (двоповерхову) під літ. «Л», загальною площею 25,8 кв. м.

Внесено зміни до державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а саме в опис об`єкта нерухомого майна: житловий будинок АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 04, виключивши з опису об`єкта наступні будівлі: прибудову під літ. «а», загальною площею 12,5 кв. м, сарай під літ. «О», загальною площею 9,8 кв. м, будівлю літнього типу (двоповерхову) під літ. «З», загальною площею 29,7 кв. м, будівлю літнього типу (двоповерхову) під літ. «Л», загальною площею 25,8 кв. м.

В решті позову відмовлено.

Постановою Запорізького апеляційного суду від 01 червня 2020 року апеляційні скарги ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 залишено без задоволення, а рішення Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 13 лютого 2020 року без змін.

Постановою Верховного Суду від 15 вересня 2021 року постанову Запорізького апеляційного суду від 01 червня 2020 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постановою Запорізького апеляційного суду від 07 грудня 2021 року рішення Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 13 лютого 2020 року справі залишено без змін.

12 січня 2022 року ОСОБА_2 , ОСОБА_3 подали до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Запорізького апеляційного суду від 07 грудня 2021 року у вказаній цивільній справі.

Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду від 26 січня 2023 року відкрито касаційне провадження у справі за поданою касаційною скаргою та витребувано матеріали цивільної справи.

14 лютого 2023 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , приватного нотаріуса Бердянського міського нотаріального округу Степаненко Тетяни Анатоліївни, треті особи: Бердянська міська рада, Комунальне підприємство з технічної інвентаризації про визнання будівель самочинним будівництвом, внесення змін до державного реєстру речових прав на нерухоме майно, за касаційною скаргою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на рішення Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 13 лютого 2020 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 07 грудня 2021 року, призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

М. Ю. Тітов