Ухвала

20 січня 2023 року

м. Київ

справа № 337/2383/20

провадження № 61-210ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 26 квітня 2022 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 06 вересня 2022 року та на постанову Запорізького апеляційного суду від 06 вересня 2022 року, винесену за результатами перегляду ухвали Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 19 серпня 2021 року, в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Запорізькогомісцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги, третя особа: Координаційний центр з надання правової допомоги, про захист честі, гідності та ділової репутації,

встановив:

03 січня 2023 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 26 квітня 2022 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 06 вересня 2022 року та на постанову Запорізького апеляційного суду від 06 вересня 2022 року, винесену за результатами перегляду ухвали Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 19 серпня 2021 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

У клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження ОСОБА_1 зазначає, що м. Запоріжжя, у якому зареєстроване її місце проживання, є зоною бойових дій. Також вказує, що з 01 червня 2022 року вона є службовцем Збройних Сил України, а тому згідно з наказом/розпорядженням військового комісара задля безпеки працівників встановлено обмежений час перебування на робочому місці (графік роботи) та затверджено план пришвидшеної евакуації працівників з будівлі ІНФОРМАЦІЯ_1 під час повітряної тривоги. Посилається на те, що тривалі повітряні тривоги, графік роботи 24/7, закрита система документообігу (державна таємниця у сфері оборони) у сукупності з віяловими вимкненнями світла позбавили її можливості своєчасно подати касаційну скаргу. На підтвердження указаних обставин долучає до клопотання копію Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 23 серпня 2022 року, копію військового квитка, копію витягу із наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 (з адміністративно-господарської діяльності) від 14 листопада 2022 року № 755, копію Переліку осіб, уповноважених діяти від імені ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (самопредставництво) у судах та інших державних органах.

Ураховуючи наведене, заявник просить суд поновити їй строк на касаційне оскарження судових рішень.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

Відповідно до частини третьої статті 272 ЦПК України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складання - в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса в особи відсутня.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Проте наведені заявником причини пропуску процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень не дають достатніх підстав для визнання їх поважними, оскільки заявником не надано жодного доказу щодо недотримання апеляційним судом вимог статті 272 ЦПК України, а із доданих до касаційної скарги матеріалів неможливо встановити, чи був порушений апеляційним судом порядок вручення судового рішення.

ОСОБА_1 подавала апеляційну скаргу та зобов'язана слідкувати за рухом справи, так як обов'язок подати касаційну скаргу у передбачений статтею 390 ЦПК України строк покладено саме на учасника справи, а отримання судового рішення пізніше може свідчити про штучне збільшення строку для оскарження.

Крім того, як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, повний текст оскаржуваної постанови Запорізького апеляційного суду від 06 вересня 2022 року, винесеної за результатами перегляду рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 26 квітня 2022 року,складений 08 вересня 2022 року, а повний текст постанови Запорізького апеляційного суду від 06 вересня 2022 року, винесеної за результатами перегляду ухвали Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 19 серпня 2021 року,складений 06 вересня 2022 року, однак заявник звернулася до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою на указані судові рішення лише 03 січня 2023 року.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року в справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22) викладено такі правові висновки: «введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов'язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку».

Особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов'язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо строку на оскарження.

Тільки наявність об'єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

Посилання ОСОБА_1 на тривалі повітряні тривоги, графік роботи, вимкнення електропостачання є досить загальними та не є тими непереборними обставинами, що перешкоджали їй здійснити усі необхідні процесуальні дії для своєчасного звернення до суду з касаційною скаргою.

У зв`язку з тим, що наведені підстави пропуску строку на касаційне оскарження є неповажними, а безпідставне поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень є порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, а особі, яка подала касаційну скаргу, надати строк для усунення недоліків, а саме: направити до суду касаційної інстанції заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій навести інші підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази (супровідний лист про надсилання кореспонденції апеляційним судом, поштовий конверт, довідку апеляційного суду щодо надіслання та щодо отримання/неотримання ОСОБА_1 копій текстів постанов Запорізького апеляційного суду від 06 вересня 2022 року тощо).

Також відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Заявник подала клопотання, у якому просить суд звільнити її від сплати судового збору за подання касаційної скарги. Посилається на те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її доходу за попередній календарний рік. На підтвердження наведеного надає довідку з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 29 травня 2022 року за період з 1 кварталу 2021 року по 4 квартал 2021 року.

Відповідно до частини першої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

ОСОБА_1 подала касаційну скаргу до Верховного Суду 03 січня 2023 року.

Оскільки заявником не надано документів на підтвердження того, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік (за період з 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року), суд не має змоги в повній мірі оцінити майновий стан заявника, а тому у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги необхідно відмовити.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становив 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ОСОБА_1 у своєму позові фактично заявляє три вимоги немайнового характеру: 1) про визнання інформації недостовірною та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію; 2) про зобов'язання спростувати недостовірну інформацію; 3) про зобов'язання заборонити подальше розповсюдження недостовірної інформації.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 2 102, 00 грн.

Ураховуючи позовні вимоги, а також вимоги касаційної скарги, розмір судового збору за подання цієї касаційної скарги становить 5 044, 80 грн (2 102, 00 грн * 0,4 * 3 * 200 %).

Отже, заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 5 044, 80 грн або надати суду інші докази, що підтверджують наявність підстав для звільнення від сплати судового збору (наприклад, довідка органу ДФС України про доходи/майновий стан заявника за попередній календарний рік - 2022 рік (за період з 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року) тощо).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.

Крім того, відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (на яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Оскаржуючи судові рішення, зазначені у пункті 1 частини першої статті 389 ЦПК України, у касаційній скарзі обґрунтування неправильного застосуваннясудом (судами) норм матеріального права чи порушення норм процесуального права має обов'язково наводитись у взаємозв'язку із посиланням на відповідний пункт (пункти) частини другої статті 389 ЦПК України як на підставу для касаційного оскарження судових рішень.

Касаційна скарга не відповідає зазначеним вимогам закону з огляду на таке.

У касаційній скарзі зазначено, що оскаржувані судові рішення ухвалені з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням процесуального права, а також, що судами неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції, не відповідають обставинам справи, судами не досліджено всі докази у справі.

При цьомузаявник не визначає підставами касаційного оскарження судових рішень відповідні пункти частини другої статті 389 ЦПК України.

Саме по собі посилання у касаційній скарзі на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права без зазначення та обґрунтування випадків (випадку), перелічених у пунктах 1, 2, 3, 4 частини другої статті 389 ЦПК України, не є виконанням вимог процесуального закону (пункт 5 частини другої статті 392 ЦПК України) щодо обов'язкового зазначення у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження.

У касаційній скарзі повинно бути зазначено конкретний (конкретні) пункт (пункти) частини другої статті 389 ЦПК України, на підставі якого (яких) подається касаційна скарга та обґрунтовано (мотивовано) наявність цієї підстави (підстав).

З огляду на викладене, заявникам необхідно надати суду нову редакцію касаційної скарги разом із копіями скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, оформлену відповідно до положень статті 392 ЦПК України з урахуванням вимог цієї ухвали із зазначенням конкретного (конкретних) пункту (пунктів) частини другої статті 389 ЦПК України, на підставі якого (яких) подається касаційна скарга, та обґрунтуванням (мотивуванням) наявності цієї підстави (підстав), подати до суду заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій навести інші підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази, а також сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Визнати підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 26 квітня 2022 року, постанови Запорізького апеляційного суду від 06 вересня 2022 року та постанови Запорізького апеляційного суду від 06 вересня 2022 року, винесеної за результатами перегляду ухвали Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 19 серпня 2021 року, за клопотанням ОСОБА_1 неповажними.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 26 квітня 2022 року, постанову Запорізького апеляційного суду від 06 вересня 2022 року та на постанову Запорізького апеляційного суду від 06 вересня 2022 року, винесену за результатами перегляду ухвали Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 19 серпня 2021 року, залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших підстав для його поновлення та наданням відповідних доказів у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в іншій частині касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов