Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 січня 2023 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого судді Деметрадзе Т.Р.,

секретаря судового засідання Вільчак В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовом до Ужгородської міської ради про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини.

Позов мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та він залишився єдиним спадкоємцем померлої, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає.

Зазначає, що його батько, ОСОБА_3 , помер 1979 року, а сестра ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Зауважує, що з дня смерті батька, а так само сестри, він постійно піклувався про матір, у всьому їй допомагав, сплачував її рахунки, допомагав у лікуванні, проживав з нею разом.

Однак, лікування було дорого вартісним, більше того, він сам є батьком п`яти дітей, у зв`язку з чим він знайшов роботу у м. Дніпро, куди на початку лютого 2020 року виїхав і почав працювати. За характером трудових обов`язків працював постійно, навіть короткочасні відлучення не допускались.

Позивач наголошує, що поряд з тим він продовжував повністю фінансово забезпечувати свою маму ОСОБА_2 . Проте, незважаючи на всі зусилля його мати померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Ужгороді, її поховання він повністю оплатив.

Вказує, що трудові обов`язки він завершив 27 вересня 2021 року та одразу ж по приїзду в м. Ужгород звернувся до приватного нотаріуса для прийняття спадщини, однак йому було відмовлено по причині припущення строків на прийняття спадщини і повідомлено, що цей термін можливо продовжити лише у судовому порядку.

Враховуючи наведене, просить визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Позивач у судове засідання не з`явився та його представник ОСОБА_5 подав заяву, згідно якої просив розглянути справу без їх участі за наявними матеріалами справи та задоволити позов.

Представник Ужгородської міської ради також не скористався правом на участь у судовому засіданні, про прични неявки не поаідомив, заперечень на позов не подавав, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Через неявку в судове засідання учасників справи, судом у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданного Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального упарвління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ).

Згідно копії свідоцтва про народження позивача, батьками останнього є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Вказавне підтверджує, що позивач є сином померлої ОСОБА_2 .

Як на поважність пропуску строку на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини позивач вказує, що він тривалий час працював у м. Дніпро та не мав можливості особисто бути присутнім навіть на похованні матері.

Відповідно до нявної у матеріалах справи довідки ФОП ОСОБА_6 №12/11/21 від 12.11.2021 судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 завершив трудові обов`язки у м. Дніпро 27 вересня 2021 року.

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Статтею 1272 ЦК України визначено, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Згідно п. 24 вищевказаної Постанови особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини суд виходить з того, що через ситуацію, яка склалась у позивача, він дійсно не мав можлвивість своєчасно звернутися до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини.

У відповідності до ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З урахуванням всіх обставин справи, враховуючи вимоги ст. 81 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, виходячи із принципів розумності та справедливості, зважаючи на те, що обставини, на які посилається позивач, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні та визнання позову відповідачем, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 1268, 1269, 1272 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 178, 223, 263-265, 273, 279, 354, 355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини в нотаріальну контору для прийняття спадщини за законом за ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Реквізити сторін:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; місце проживання: АДРЕСА_1 ; рнокпп НОМЕР_2 ;

Відповідач Ужгородська міська рада, адреса місця знаходження: Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Поштова, 3, .

Суддя Т.Р. Деметрадзе