БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/106/23
Провадження № 2/497/195/23
УХВАЛА

про відкриття провадження,

притягнення до участі у справі третьої особи, та витребування доказів

27.01.2023 року суддя Болградського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , ознайомившись у приміщенні суду в м.Болград з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення місця проживання дитини з батьком, третя особа - орган опіки та піклування - Болградська міська рада Одеської області,

ВСТАНОВИЛА:

18.01.2023 року позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, яким просить про визначення місця проживання з ним його дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 20.01.2023р. позов було залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків - надання суду висновку органу опіки та піклування про можливість визначення місця проживання дитини сторін, однак 27.01.2023р. відповідачка надіслала суду заяву, якою просить відкрити провадження, оскільки орган опіки та піклування - Болградська міська рада - не приймає в них заяву про надання їм відповідного висновку, тому просить суд зобов`язати орган опіки та піклування надати такий висновок суду.

Питання захисту прав і законних інтересів дитини регулюється нормами Конституції України, Цивільного кодексу України, Сімейного кодексу України, Закону України «Про охорону дитинства», міжнародного права, а також Порядком провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 24.09.2008р. №866.

Згідно з ч.3ст.51 Конституції України та ст.5 СК України сім`я, дитинство, материнство та батьківство охороняються державою. Держава створює умови для зміцнення сім`ї. Для цього в Україні сформована система державних органів, на які покладено обов`язок здійснювати правовий захист прав і законних інтересів дитини. Одним з таких органів, на який покладено функції захисту прав і законних інтересів дитини, є орган опіки та піклування.

Органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад (ст.56 ЦК України).

У ч.1ст.9 Конвенції про права дитини передбачено, що держави-учасниці забезпечують те, щоб дитина не розлучалася з батьками всупереч їх бажанню, ...

Відповідно до ч.ч.2,3ст.29 ЦК України, фізична особа, яка досягла чотирнадцяти років, вільно обирає собі місце проживання, за винятком обмежень, які встановлюються законом. Місцем проживання фізичної особи у віці від десяти до чотирнадцяти років є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров`я тощо, в якому вона проживає, якщо інше місце проживання не встановлено за згодою між дитиною та батьками (усиновлювачами, опікуном) або організацією, яка виконує щодо неї функції опікуна.

Відповідно до ч.3ст.15 ЗУ «Про охорону дитинства», в разі, якщо батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини. І лише вже після того, Рішення органів опіки та піклування з цих питань можуть бути оскаржені в суді у порядку, встановленому законом.

Таким чином, чинне законодавство, - зокрема, ст.19 СК України, - визначає орган опіки та піклування як попередню ланку розв`язання спору між батьками щодо дитини.

Тобто, особа, що є батьком, матір`ю, має право на попереднє звернення за захистом своїх сімейних прав та інтересів до органу опіки та піклування, рішення якого є обов`язковим до виконання, в разі, якщо протягом десяти днів від часу його ухвалення заінтересована особа не звернулася за захистом своїх прав або інтересів до суду.

У постанові ВС від 14.02.2019р. (у справі №377/128/18, провадження №61-44680св18), суд дійшов висновку, що тлумачення ч.1ст.161 СК України свідчить, що під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини враховується ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особисту прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення. До інших обставин, що мають істотне значення, можна віднести, зокрема: особисті якості батьків; відносини, які існують між кожним з батьків і дитиною (як виконують батьки свої батьківські обов`язки по відношенню до дитини, як враховують її інтереси, чи є взаєморозуміння між кожним з батьків і дитиною); можливість створення дитині умов для виховання і розвитку.

Відповідно до п.72 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної з захистом прав дитини, що затверджений Постановою КМУ 24.09.2008р. №866, для розв`язання спору, що виник між батьками, стосовно визначення місця проживання дитини, один з батьків подає Службі у справах дітей за місцем проживання дитини: заяву; копію паспорта; довідку з місця реєстрації (проживання); копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу (в разі наявності); копію свідоцтва про народження дитини; довідку з місця навчання, виховання дитини; довідку про сплату аліментів (в разі наявності). Засідання спеціальних комісій в органах опіки та піклування проводяться в разі потреби, але не рідше ніж один раз на місяць.

Отже, для розгляду питання щодо визначення місця проживання дитини, батьки насамперед, виходячи з інтересів самої дитини, та враховуючи при цьому сталі соціальні зв`язки, місце навчання, психологічний стан дитини, тощо, а також дотримуючись балансу між інтересами дитини, своїми правами на виховання дитини і обов`язками, - мають діяти в інтересах дитини. А тому мають прагнути вирішувати ці питання у найкоротші строки та ефективно.

Виходячи з того, що органом опіки та піклування це питання, згідно вищезазначеного чинного законодавства, вирішується протягом місяця, а суд, відповідно до ст.210 ЦПК України, - має розпочати розгляд справи по суті лише не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку, та розглядає справу по суті ще протягом тридцяти днів з дня початку розгляду..., - право на захист інтересів дитини батьки можуть реалізувати швидше шляхом звернення до органу опіки та піклування.

Однак, враховуючи пояснення відповідача у заяві - матері дитини - щодо відмови органом опіки та піклування прийняти від неї відповідну заяву, суд дійшов висновку про наявність підстав для відкриття провадження у даній справі без висновку органу опіки з зобов`язанням цього органу надати такий висновок суду в якості доказу у найкоротші строки.

Справа підсудна Болградському районному суду Одеської області. Позовна заява подана з додержанням вимог статей 175-177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду. Відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення, відмови у відкритті провадження.

Відповідно до ч.2ст.19 ЦПК України, цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження. Ці правила визначаються ухвалою суду про відкриття провадження (п.п.4 ч.2 ст.187 ЦПК України). Заява позивача про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження відсутня.

Тому, керуючись ст.ст.53, 189,196-198,200,247,175-177 ЦПК України, суд

постановив:

Відкрити провадження у порядку загального провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення місця проживання дитини, третя особа - орган опіки та піклування - Болградська міська рада Одеської області.

Призначити підготовче судове засідання у даній цивільній справі на 09:00 годину 02.03.2023 року у приміщенні Болградського районного суду Одеської області за адресою: вул.25 Серпня,192, м.Болград Одеської області, зала №10.

Копію ухвали надіслати учасникам судового розгляду, а відповідачу - також копії позовної заяви та доданих до неї копії письмових доказів.

Роз`яснити відповідачу, що, відповідно до ч.7ст.178 ЦПК України, він має право у строк - 15 днів з дня отримання ним даної ухвали, надіслати суду відзив на позовну заяву, який має відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, а також усі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду (в разі його надання), копію відзиву та доданих до нього документів відповідач обов`язково має надіслати (надати) іншим учасникам справи.

Роз`яснити сторонам, що, в разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України, у строк для подання відзиву, відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу, відповідно до ч.4 ст.179 ЦПК України, п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч.3, 5 ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду має бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу, відповідно до ч.4 ст.180 ЦПК України, п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам ч.3,5 ст.178 ЦПК України, та роз`яснити, що його копія одночасно з поданням до суду має бути надіслана самим відповідачем іншим учасникам справи.

Права та обов`язки учасників справи визначені ст.ст.43,44 ЦПК України.

Учасники справи можуть надсилати суду свої письмові пояснення та докази в електронному виді на адресу електронної пошти, що розміщена на сайті Болградського районного суду Одеської області, але усі надіслані суду матеріали будуть, в такому разі, мати юридичну силу лише в разі підписання їх електронним підписом особи, що їх надсилає.

Також учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://bg.od.court.gov.ua/sud1507/. Строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, можуть бути за клопотанням сторін продовжені судом.

Сторонам також рекомендується надати суду свою електронну адресу для листування і направлення на неї судом судової кореспонденції, а також зазначити номер телефона та месенджер для зв`язку, оскільки у зв`язку з недостатністю фінансування судової влади через військовий стан в Україні, кількість маркованої продукції для направлення судової кореспонденції дуже обмежена.

Учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду відповідно до ст.212 ЦПК України. Суд повідомляє, що має умови та відповідні технічні можливості для здійснення судового засідання в режимі відеоконференції за допомогою програмного забезпечення "EasyCon" (в разі відсутності нестабільності електропостачання), та, в разі, якщо явка учасника справи у судовому засіданні буде обов`язкова, суд повідомить про це сторони. Для участі у судовому засіданні за допомогою засобів відеоконференцзв`язку учасник справи має надіслати суду про це заяву (можна електронною поштою, іншими засобами зв`язку) - не пізніше, ніж за п`ять днів до судового засідання, а копію заяви - у той самий строк має надіслати іншим учасникам справи для відому. Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Свідок, перекладач, спеціаліст, експерт можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції виключно у приміщенні суду, для чого мають повідомити у клопотанні суду на свій розсуд назву суду, що розташований найближче до його місця перебування або до якого зручніше йому дістатися, з приміщенням якого й буде організовано відеоконференцзв`язок.

Зобов`язати Болградську міську раду Одеської області - надати суду у строк до судового засідання доказ: висновок органу опіки та піклування щодо можливості визначення місця проживання з батьком - позивачем ОСОБА_2 - його дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала може бути оскаржена лише у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду та набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала суду в частині надання суду доказів підлягає негайному виконанню.

Суддя А.В. Кравцова