Житомирський апеляційний суд
Справа №289/100/22 Головуючий у 1-й інст. Кириленко О. О.
Категорія 62 Доповідач Миніч Т. І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2023 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого судді: Миніч Т.І.

суддів: Трояновської Г.С.,

Павицької Т.М.

секретаря судового засідання Кузьменко А.О.

без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Радомишльського районного суду Житомирської області від 07 грудня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Кириленко О.О.

у цивільній справі №289/100/22 за позовом ОСОБА_1 до Радомишльської міської ради Житомирської області, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , про надання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

У січні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом. Просив надати йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , терміном у два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування поданого позову зазначав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 , матір ОСОБА_4 померла раніше - ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позивач, будучи пенсіонером по інвалідності загального захворювання, має в судовому порядку доводити своє право на спадкування, за відсутності згоди інших осіб (спадкоємців), так як він пропустив строк для прийняття спадщини по причині погіршення стану свого здоров`я, викликаного смертю батька. З березня 2021 року до дня звернення до суду із даним позовом, позивач неодноразово перебував на амбулаторному лікуванні. Зазначене підтверджується записами у його амбулаторній картці. Вказував, що після смерті ОСОБА_1 приватним нотаріусом Данчевою Н.В. була заведена спадкова справа за №121/2021. Проте, його не було повідомлено про відкриття спадщини/спадкової справи, так як повідомлення нотаріусом відправлено позивачеві за минуванням семи днів після закінчення шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини та нотаріус не ознайомив позивача зі змістом заповіту, на який опирався у своєму повідомленні.

Тому позивач вважає, що строки для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 були пропущені ним з поважної причини, а саме перебування його на амбулаторному лікуванні та внаслідок недобросовісної поведінки нотаріуса.

Рішенням Радомишльського районного суду Житомирської області від 07 грудня 2022 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить вказане рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про повернення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції. На думку апелянта, рішення суду першої інстанції незаконне та необґрунтоване, ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, а висновки суду не відповідають обставинам справи. Зокрема апелянт зазначає, що судом першої інстанції не було враховано п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», згідно якого належними відповідачами у вказаній категорії справ є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Проте, на час звернення до суду з позовом апелянт не був обізнаний про єдиного спадкоємця за заповітом, який прийняв спадщину, оскільки нотаріусом було відмовлено у наданні такої інформації. У зв`язку з цим відповідне клопотання було заявлено суду. Крім того, судом не враховано правовий висновок, викладений у Постановах Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2019 року у справі №917/1739/17 та від 25.06.2019 року у справі №924/1473/15. На думку апелянта, в порушення вказаних висновків судом самостійно не було залучено в якості відповідача третю особу ОСОБА_2 . Суд закрив підготовче провадження і не надав можливості позивачу подати клопотання, яке пропонував суд, про залучення співвідповідачем у справі третю особу.

Розглянувши справу в межах доводів, викладених в апеляційній скарзі, суд вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є сином ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.16,17,18,19).

Згідно повідомлення приватного нотаріуса Житомирського РНО Житомирської області Данчевої Н.В. від 07.12.2021, останньою була заведена спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 за №121/2021, котрий склав заповіт, посвідчений Михальовим Г.І., державним нотаріусом Радомишльської державної нотаріальної контори Житомирської області 18.12.2010 за реєстровим №1-1384. Позивач як спадкоємець за законом має право на обов`язкову частку у спадщині у відповідності до ст.1241 ЦК України, так як на день смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , мав групу інвалідності (зі слів спадкоємця, який прийняв спадщину), та який пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивачу необхідно було протягом одного місяця з моменту отримання цього листа повідомити, чи має він намір звертатись до суду з питанням надання йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 (а.с.28).

Позивачем до приватного нотаріуса Житомирського РНО Житомирської області Данчевої Н.В. було подано заяву про намір звернутись до суду із позовними заявами про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини, та про визнання заповіту, посвідченого Михальовим Г.І., державним нотаріусом Радомишльської державної нотаріальної контори Житомирської області 18.12.2010 за реєстровим №1-1384 недійсним (а.с.30).

Після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , заведено спадкову справу № 121/2021, з якої вбачається, що 10.09.2021 із заявою про прийняття спадщини звернувся онук ОСОБА_2 та повідомив нотаріуса про те, що крім нього спадкоємцями померлого є: дочка ОСОБА_5 , яка відмовилась від прийняття спадщини, в тому числі і від обов`язкової частки у спадщині, а також син померлого ОСОБА_1 (а.с.67,81).

Зі змісту заповіту від 18.12.2010 посвідченого Михальовим Г.І., державним нотаріусом Радомишльської державної нотаріальної контори Житомирської області, який зареєстрований в реєстрі за №1-1384, вбачається, що ОСОБА_3 на випадок своєї смерті зробив розпорядження, за яким належний на праві особистої власності житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а також земельну ділянку за цією ж адресою заповів ОСОБА_2 (а.с.78,79).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в постанові «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7 (п. 24) особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ч.ч.2,4 ст.51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого засідання, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала.

Тобто, право обирати коло осіб, до яких може бути пред`явлено позов, належить лише позивачу і суд, в цьому випадку, має право прийняти рішення про залучення співвідповідача або заміну неналежного відповідача належним виключно за клопотанням позивача.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Таким чином, вбачається, що пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови у позові, що не позбавляє позивача права пред`явити позов до належного відповідача.

При цьому в ухвалі Радомишльського районного суду Житомирської області від 21.06.2022, яку представник позивача отримав особисто, судом було роз`яснено позивачу його процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій, а саме можливі наслідки незалучення співвідповідача або заміну первісного відповідача належним відповідачем. Проте, позивач не скористався своїм право на подачу до суду відповідного клопотання та повторно представник позивача надіслав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача (а.с.107-108,110).

У даному випадку суд правильно вважав, що за наявності іншого спадкоємця, який прийняв спадщину, Радомишльську міську раду Житомирської області не можна вважати належним відповідачем у даній справі.

Належним відповідачем має бути ОСОБА_2 , який є спадкоємцем за заповітом та у встановлений законом строк прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 .. Тому суд дійшов обгрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення даного позову у зв`язку з неналежним суб`єктним складом у справі.

Доводи, викладені в апеляційній скарзі, висновків суду не спростовують та на їх правильність не впливають, а зводяться до переоцінки доказів. Разом з тим, будь-яких процесуальних порушень, які б давали підстави для переоцінки доказів, апеляційним судом не встановлено.

Виходячи із наведеного, підстав для зміни чи скасування оскаржуваного рішення апеляційний суд не вбачає, оскільки воно постановлено судом із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.258,259,367,374,375,381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Радомишльського районного суду Житомирської області від 07 грудня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і з цього дня протягом тридцяти днів може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий: Судді: