Справа № 526/38/23
Провадження № 2/526/223/2023

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2023 року суддя Гадяцького районного суду Полтавської області Максименко Л.В., ознайомившись з позовною заявою заступника керівника Чернігівської окружної прокуратури Гресь Анастасії в інтересах держави в особі Середино-Будської міської ради Шосткинського району Сумської області до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування наказу, витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

05 січня 2023 року заступник керівника Чернігівської окружної прокуратури Гресь Анастасія звернулася до суду в інтересах держави в особі Середино-Будської міської ради Шосткинського району Сумської області до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування наказу, витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння.

Пред`явлена позовна заява ухвалою суду від 10 січня 2023 року була залишена без руху для усунення недоліків, в тому числі і для підтвердження поширення територіальної юрисдикції Чернігівської окружної прокуратури на Сумську область та Середино- Будську ОТГ.

Для усунення недоліків суддею був установлений строк протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

24 січня 2023 року заступник керівника Чернігівської окружної прокуратури Гресь Анастасія на виконання ухвали від 10.01.2023 направила до суду після усунення недоліків нову позовну заяву.

Розглянувши надані до суду матеріали, вважаю, що позовна заява підлягає поверненню прокурору з наступних підстав.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Законом України від 02 червня 2016 року № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», який набрав чинності 30 вересня 2016 року, до Конституції України внесені зміни, а саме Конституцію доповнено статтею 131-1, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами (ч. 3 ст. 56 ЦПК України).

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу (ч. 4 ст. 56 ЦПК України).

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру», який набрав чинності 15 липня 2015 року. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

Отже, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Верховний Суд України у постанові від 13 червня 2017 року у справі № п/800/490/15 (провадження № 21-1393а17) зазначив, що протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень це зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість та межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.

Однак суд, вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Частиною сьомою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Таким чином, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Як вбачається з додатків, доданих до позову, заступник керівника Чернігівської окружної прокуратури Гресь Анастасія в листі до Середино-Будської міської ради від 28.12.2022 проінформувала останню про порушення закону та просила повідомити чи буде міська рада самостійно звертатися до суду з позовом про визнання незаконним та скасування наказу Головного управління Держгеокадастру у Сумській області від 15.12.2020 № 18-36438/16-20-сг.

З відповіді секретаря Середино-Будської міської ради від 26.12.2022 на запит прокуратури вбачається, що міська рада не подавала позовну заяву до суду та на даний час міська рада не має можливості для самостійного звернення до суду з позовом про визнання незаконним та скасування наказу Головного управління Держгеокадастру у Сумській області від 16.12.2020 № 18-36438/16-20-сг та витребування у ОСОБА_2 на користь Середино-Будської міської ради земельної ділянки з кадастровим номером :03:002:0951, тому з метою захисту інтересів громади Середино-Будська міська рада не заперечує щодо здійснення представництва у суді з даного питання Чернігівською окружною прокуратурою.

Оцінюючи додані докази, вважаю їх неприйнятними, оскільки відповідь секретаря міської ради не є категоричною, в ній йдеться про те, що на даний час міська рада не має можливості для самостійного звернення до суду з позовом. При цьому у відповіді не зазначено з яких причин в даний час міська рада не має такої можливості для самостійного звернення до суду з позовом.

Звертаю також увагу і на те, що відповідь секретаря міської ради датована 26.12.2022, а вже 28 12.2022 позовна заява з документами була складена та цього ж дня направлена до суду. Отже, в даному випадку взагалі не дотримані будь які розумні строки після повідомлення органу місцевого самоврядування про порушення закону, не встановлена його бездіяльність в цьому питанні, для його представництва в суді.

Вважаю також, що відповідь міської ради про те, що остання не має можливості для самостійного звернення до суду з позовом, складена та підписана не уповноваженою на те особою,адже секретар міської ради не уповноважений самостійно вирішувати дані питання.

Згідно ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Таким чином, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

В даному випадку прокурор обмежився посиланням на лист Середино Будської міської ради про те, що остання відповідний позов з метою усунення наведених порушень земельного законодавства не подавала та подавати не буде, не навівши вагомі, конкретні та тривалі причини такої бездіяльності.

У Рішенні від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді згідно із частиною четвертою статті 56 ЦПК України має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 ЦПК України, про повернення позовної заяви позивачу.

Окрім наведеного вище, звертаю увагу і на те, що ініціатор позову порушив умови своєї територіальної юрисдикції.

Наказом Генерального прокурора «Про день початку роботи окружних прокуратур» від 17.02.2021 № 40 днем початку роботи окружних прокуратур визначено 15 березня 2021 року. Перелік і територіальну юрисдикцію окружних прокуратур затверджено наказом Генерального прокуратура «Про окремі питання забезпечення початку роботи окружних прокуратур» від 17.02.2021 №39. Відповідно до наказу на території Чернігівської області розпочали роботу 6 окружних прокуратур, в тому числі:

Чернігівська окружна прокуратура

(з місцем розташування у місті Чернігові)

Чернігівський район у межах:

Березнянської селищної територіальної громади

Городнянської міської територіальної громади

Добрянської селищної територіальної громади

Киїнської сільської територіальної громади

Киселівської сільської територіальної громади

Любецької селищної територіальної громади

Михайло-Коцюбинської селищної територіальної громади

Новобілоуської сільської територіальної громади

Ріпкинської селищної територіальної громади

Седнівської селищної територіальної громади

Тупичівської сільської територіальної громади

Чернігівської міської територіальної громади

Виходячи з вищевикладеного,заступник керівника Чернігівської окружної прокуратури Гресь Анастасія, не мала права звертатися до суду з даним позовом, оскільки виявлені нею порушення законодавства мали місце за межами територіальної юрисдикції Чернігівської окружної прокуратури.

Відповідно до п. 4 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли, відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Отже оскільки позивачем в позовній заяві не обґрунтовано наявність підстав для здійснення представництва інтересів держави в особі Середино Будської міської ради, тому приходжу до висновку про повернення позовної заяви Чернігівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Середино-Будської міської ради Шосткинського району Сумської області ініціатору звернення.

Керуючись ст. 19 Конституції України, Законом України «Про прокуратуру», ст.ст. 56, 175,177, 185, 260, 261 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

- позовну заяву заступника керівника Чернігівської окружної прокуратури Гресь Анастасії в інтересах держави в особі Середино-Будської міської ради Шосткинського району Сумської області до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування наказу, витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння повернути позивачу разом з матеріалами позову.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду протягом 15 днів з дня отримання ухвали.

Суддя: Л. В. Максименко