Справа № 177/177/23
Провадження № 2/177/196/23
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

23 березня 2023 року Криворізький районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді Лященко В.В.,

за участю: секретаря Кантилович К.А.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Кривому Розі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 , інтереси якої представляє адвокат Найдьонова Наталія Вікторівна, до Глеюватської сільської ради Криворізького району про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом,-

встановив:

У січні 2023 року позивач звернулася до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помела її мати ОСОБА_3 , після смерті якої залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки площею 1, 3691 га, що знаходиться на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області. Заяву про прийняття спадщини у встановлений строк позивач не подала, оскільки про те, що у власності матері була земельна ділянка позивач дізналася лише наприкінці 2022 року від орендаря директора ТОВ «Агромашцентр», так як проживає у м. Кривий Ріг і у селі не буває. Від орендаря вона дізналася, що земельну ділянку мати передала в оренду підприємству, з метою перенесення (внесення) права оренди до Реєстру прав на нерухоме майно нею у 2017 році були передані оригінал державного акту на право власності на земельну ділянку та договір оренди, після чого оригінали документів знаходилися у орендаря, який не встиг їх повернути до смерті матері. У зв`язку з чим, позивач просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 02.02.2023 року було відкрито провадження у вказаній справі із призначенням підготовчого судового засідання та викликом сторін та витребувано з Шостої Криворізької державної нотаріальної контори відомості про наявність або відсутність спадкоємців, інформаційну довідку про наявність чи відсутність заповіту, реєстрації спадкової справи після смерті ОСОБА_3

28.02.2023 року на адресу суду надійшла інформація про відсутність спадкоємців, інформаційна довідка про відсутність заповіту та реєстрації спадкової справи після смерті ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 06.03.2023 року підготовче провадження у цивільній справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті.

Представник позивача в судовому засіданні на задоволені позовних вимог наполягала з підстав, зазначених у позовній заяві.

Представник Глеюватської сільської ради Криворізького району в судове засідання не з`явився, заявою від 08.03.2023 року просив розглянути справу за його відсутності, при розгляді справи покладався на розсуд суду.

Вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні ним правовідносини.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 21.11.2017 року ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить актовий запис №26 (а.с.7).

Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_3 (а.с. 8).

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_4 18.06.1988 року уклала шлюб з ОСОБА_6 та змінила прізвище на ОСОБА_7 (а.с. 9).

З постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.01.2023 року вбачається, що ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_3 у зв`язку з пропущенням строку для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с. 13).

Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Для захисту права суду необхідно встановити факт його порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Статтею 1216 Цивільного кодексу України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з положеннями статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року №6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі №766/14595/16 (провадження №61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі №487/2375/18 (провадження №61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі №450/1383/18 (провадження №61-21447св19).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, тимчасова непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

На підтвердження поважності пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_2 посилалася на те, що вона не знала про наявність у померлої матері земельної ділянки. Зазначена обставина не свідчить по поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Таким чином, враховуючи, що у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а вона не скористалася правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про наявність спадкового майна, суд приходить до висновку, що правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні, тому в задоволенні позовних вимог необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 89, 206, 263-265 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_2 , інтереси якої представляє адвокат Найдьонова Наталія Вікторівна, до Глеюватської сільської ради Криворізького району про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду.

Повний текст рішення виготовлено 24.03.2023 року.

Суддя В.В.Лященко