Справа №760/9809/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 січня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря - Фареник А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця, суд

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом і просить стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 15 212, 84 гр. за Кредитним договором № б/н від 18 квітня 2012 року.

Разом із позовною заявою до суду надійшло клопотання позивача про витребування доказів, а саме:

- від П`ятої Київської державної нотаріальної контори:

- належним чином завіреної копії спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою суду від 22 серпня 2022 року в справі було відкрито провадження.

Ухвалою суду від 13 вересня 2022 року було витребувано від П`ятої Київської державної нотаріальної контори:

- копію спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вказану ухвалу було направлено на електронну адресу П`ятої Київської державної нотаріальної контори.

З матеріалів справи вбачається, що 21 вересня 2022 року П`ятій Київській державній нотаріальній конторі надійшло повідомлення з копією ухвали про витребування доказів.

У зв`язку з невиконанням ухвали, ухвалу суду від 13 вересня 2022 року про витребування доказів 14 грудня 2022 року було направлено повторно.

З довідки про доставку електронного листа вбачається, що в П`ята Київська державна нотаріальна контора, отримала ухвалу суду від 13 вересня 2022 року про витребування доказів 14 грудня 2022 року о 12:09:25.

Підтвердження отримання копії ухвали про витребування міститься в матеріалах справи.

До цього часу П`ята Київська державна нотаріальна контора ухвалу суду не виконала, витребувані докази до суду не надала.

Відповідно до положень ч.ч.1, 2 ст.2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 4 ст.44 ЦПК України визначено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно ч.2 ст.214 ЦПК України головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.ч.7, 8 ст.84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

За змістом ч.1 ст.143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Пунктом 3 ч.1 ст.148 ЦПК України визначено, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин.

Відповідно до ч.2 ст.148 ЦПК України у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

На думку суду, дії П`ятої Київської державної нотаріальної контори спрямовані на свідоме невиправдане затягування судового процесу всупереч принципу ефективності судового процесу, направленому на недопущення затягування розгляду справи, порушує права інших учасників судового процесу, суперечить вимогам статей 6, 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в контексті права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку та недопустимість зловживання процесуальними правами.

У відповідності до вимог п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Матеріалами справи підтверджується, що П`ята Київська державна нотаріальна контора не виконала вимоги ухвали суду від 13 вересня 2022 року, яка направлялась на її адресу для виконання неодноразово, не подала витребувані докази без поважних причин та не повідомила про причини неможливості їх виконання до початку судового засідання, не дивлячись на можливість такого повідомлення електронною поштою.

Враховуючи негативні наслідки невиконання вимог ухвали про витребування доказів у вигляді невиправданого затягування розгляду справи, порушення прав осіб, які звернулися зі скаргою до суду, повторного та систематичного невиконання процесуальних обов`язків, суд вважає необхідним застосувати до П`ятої Київської державної нотаріальної контори штраф в дохід державного бюджету в розмірі двох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 5 статті 148 ЦПК України визначено, що ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом.

Стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.84, 143, 148 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

1. Втретє з метою долучення до матеріалів справи витребувати від:

П`ятої Київської державної нотаріальної контори /03058, м. Київ, вул. Машинобудівна, 8./:

- копію спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

2. Стягнути з П`ятої Київської державної нотаріальної контори в дохід державного бюджету штраф в розмірі 5 178, 00 гр.

Стягувач: Державна судова адміністрація України, ; адреса: 01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5.

Боржник: П`ята Київська державна нотаріальна контора / 03058, м. Київ, вул. Машинобудівна, 8., .

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Оскарження ухвали не перешкоджає розгляду справи.

Суддя: Л.А. Шереметьєва