Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" лютого 2023 р.

м. Київ

справа № 755/1013/23

провадження № 2-о/755/63/23

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Галагана В.І., за участю секретаря Проценко Н.А.,

розглянувши в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Київська міська територіальна громада в особі Київської міської ради, Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація, Сьома Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними,

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, що частки співвласників ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 у спільній сумісній власності на квартиру АДРЕСА_1 є рівними, тобто кожен із співвласників є власником по 1/3 частині вказаної квартири, мотивуючи заяву тим, що 15.07.1993 року заявником ОСОБА_1 та його батьками ОСОБА_3 , ОСОБА_2 набуто на праві спільної сумісної власності квартиру АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько заявника ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина на його частку у спільному майні на квартиру АДРЕСА_1 , про що за заявою заявника ОСОБА_1 нотаріусом відкрито спадкову справу. Мати заявника ОСОБА_2 відмовилась від своєї частки у спадщині на користь заявника. Однак, постановою від 15.09.2022 року нотаріусом Сьомої Київської державної нотаріальної контори відмовлено заявнику у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , оскільки частка померлого в праві спільної сумісної власності на вказану квартиру не визначена, тому неможливо визначити склад спадкового майна, що є підставою звернення заявника з даною заявою до суду.

24 січня 2023 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за заявою ОСОБА_2 , Київська міська територіальна громада в особі Київської міської ради, Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація, Сьома Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, призначено судовий розгляд справи у відкритому судовому засіданні з викликом учасників справи.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, однак надав до суду заяву, відповідно до якої підтримав вимоги своєї заяви, просив її задовольнити та провести розгляд справи за його відсутності.

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, однак надала до суду заяву, відповідно до якої підтримала вимоги своєї заяви, просила її задовольнити та провести розгляд справи за її відсутності.

Представники заінтересованих осіб Київської міської територіальної громади в особі Київської міської ради, Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації в судове засідання не з`явились, однак надали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Представник заінтересованої особи Сьомої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про поважні причини неявки суд не повідомив, надав до суду витребовувану копію спадкової справи.

Розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи та матеріали спадкової справи, суд приходить до наступного.

Статтею 5 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Перелік справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, визначено в ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України.

За нормою частини другої ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Як роз`яснено у пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року за №7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Судом встановлено, що за даними свідоцтва про народження, виданого Дарницьким бюро РАГС м. Києва від 09.01.1973 року, актовий запис № 77, батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , які одружились 09.06.1972 року згідно даних свідоцтва про одруження, виданого Дарницьким та Дніпровським відділом РАГС м. Києва від 09.06.1972 року, актовий запис № 842. (а.с. 9, 13)

15.07.1993 року заявником ОСОБА_1 та його батьками ОСОБА_3 , ОСОБА_2 набуто на праві спільної сумісної власності квартиру АДРЕСА_1 , що підтверджено Свідоцтвом про право власності на житло, виданим відділом приватизації житла дніпровської районної державної адміністрації м. Києва на підставі розпорядження № 1117 від 11.05.1993 року. (а.с. 8)

За даними свідоцтва про смерть, виданого Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 08.03.2022 року, актовий запис № 5323, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 80 років. (а.с. 17, 18)

Постановою державного нотаріуса Сьомої Київської державної нотаріальної контори від 15.09.2022 року відмовлено ОСОБА_4 , який діє від імені ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину на частку квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка належала спадкодавцеві ОСОБА_3 , оскільки розмір частки померлого у квартирі належним чином не визначений. (а.с. 19)

Юридичні факти - це обставини чи життєві факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин.

Встановлення юридичних фактів у порядку окремого провадження сприяє реалізації конституційних прав громадян. Умовами, за наявності яких можливим є звернення до суду для встановлення фактів, що мають юридичне значення є те, що згідно із законом ці факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих немайнових чи майнових прав фізичних осіб; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту потрібне заявникові для конкретної мети.

Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 року передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Оскільки встановлення даного факту має для заявника юридичне значення, а можливість внести зміни в документи в позасудовому порядку не можливо, вказаний юридичний факт підлягає встановленню в судовому порядку.

У даному випадку, виключним способом захисту права заявника є звернення до суду із заявою в порядку окремого провадження про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме факту що частки співвласників ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 у спільній сумісній власності на квартиру АДРЕСА_1 є рівними, тобто кожен із співвласників є власником по 1/3 частині вказаної квартири.

Факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети.

Таким чином, надавши оцінку наявним у справі доказам, судом дійшов висновку про необхідність встановлення заявленого факту про визначення рівності часток у спільному майні спадкодавця ОСОБА_3 та спадкоємців ОСОБА_1 ОСОБА_2 , задля подальшого встановлення нотаріусом спадкового майна після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та видачі свідоцтва про право на спадщину, за відсутності спору між спадкоємцями про право на спадщину.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Київська міська територіальна громада в особі Київської міської ради, Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація, Сьома Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, підлягає до задоволення.

Враховуючи наведене та керуючись роз`ясненнями Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року (із змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України № 15 від 25.05.1998 року) «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що має юридичне значення», ст.ст. 89, 95, 258, 259, 263-265, 317, 352, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Київська міська територіальна громада в особі Київської міської ради, Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація, Сьома Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, - задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що частки співвласників ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 у спільній сумісній власності на квартиру АДРЕСА_1 є рівними, тобто кожен із співвласників є власником по 1/3 частині вказаної квартири.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення даного рішення суду.

Повний текст рішення суду складено 23 лютого 2023 року.

Суддя: В.І. Галаган