печерський районний суд міста києва
Справа № 202/1482/19-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" січня 2023 р.

Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого: судді Григоренко І.В.,

при секретарі: Сестро-Животовській А.В.,

за участю:

позивача: не з`явився,

відповідача: не з`явився,

представника третьої особи: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» про стягнення безпідставно набутих коштів, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до Індустріального районного суду міста Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_2 (далі - відповідач, ОСОБА_2 ), в якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 на її користь грошові кошти, які набуті без достатньої правової підстави, в розмірі 21788 грн., проценти за користування грошовими коштами в розмірі 319 грн., пеню в розмірі 3816,79 грн. та інфляційні втрати в розмірі 1521 грн. 47 коп., а всього 27445, 26 грн.

Ухвалою Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 19.04.2019 року цивільну справу передано Київському апеляційному суду для визначення підсудності місцевому загальному суду міста Києва.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 06.06.2019 року для забезпечення розгляду цивільну справу передано Печерському районному суду міста Києва.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 01.07.2020 року в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих коштів та призначено судове засідання у справі.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 08.09.2022 року залучено до участі у цивільній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Акціонерне товариство «Комерційний банк «Приватбанк».

30.01.2023 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника відповідача надійшла заява представника відповідача про проведення судового засідання за його відсутності.

В судове засідання 30.01.2023 року учасники справи не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Так, судове засідання було призначено на 27.01.2022 року. Позивач в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена шляхом направлення смс-повідомлення - судової повістки на телефон позивача, про доставку якої свідчить довідка про доставку смс 27.12.2021 року (а.с. 111). Окрім того, про виклик позивача в судове засідання було зроблено оголошення на сайті суду (а.с.110).

08.09.2022 року позивач в судове засідання також не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена шляхом направлення смс-повідомлення - судової повістки на телефон позивача, про доставку якої свідчить довідка про доставку смс 16.05.2022 року (а.с. 117). Окрім того, про виклик позивача в судове засідання було зроблено оголошення на сайті суду (а.с.116).

30.01.2023 року позивач повторно в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена шляхом направлення смс-повідомлення - судової повістки на телефон позивача, про доставку якої свідчить довідка про доставку смс 07.11.2022 року (а.с. 128). Окрім того, про виклик позивача в судове засідання було зроблено оголошення на сайті суду (а.с.126).

Згідно ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно ч. 3 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, зокрема, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» №11 від 17.10.2014, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010, «Смірнова проти України» від 08.11.2005, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 та інші).

Як зазначено вище, позивач в судові засідання 27.01.2022 року, 08.09.2022 року та 30.01.2023 року не з`явилась, була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи.

За змістом пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження, відправлення «EMS» - 14 календарних днів, міжнародні поштові перекази - відповідно до укладених угод. За письмовою заявою відправника/адресата строк зберігання поштових відправлень, внутрішніх поштових переказів може бути продовжений за додаткову плату до двох місяців з дня надходження до об`єкта поштового зв`язку місця призначення. У разі невручення рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка» рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою у порядку, визначеному у пунктах 99, 99-1, 99-2, 106 та 114 цих Правил, із зазначенням причини невручення.

Після закінчення встановленого строку зберігання поштові відправлення, поштові перекази повертаються відправнику. Повернення відправлень, від яких відмовився адресат або вручення яких неможливе, повинне здійснюватися негайно.

Отже, у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відомостей про зміну місця проживання, зміну адреси/електронної адреси, номеру телефону від позивача до суду не надходило.

Згідно висновку Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у справі № 6-24063ск15, причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК України (в редакції до 15.12.2017) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, ураховуючи, що позивач, який не з`являється в судове засідання, має право на використання передбаченого законом права на процесуальне представництво в суді.

Так, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також суд звертає увагу, що після відкриття провадження у 2020 році в судове позивач жодного разу в судове засідання не з`являлась, провадженням у справі не цікавилась, жодної заяви на адресу суду не направила.

За таких обставин, з врахування розумного строку розгляду справи, враховуючи повторну неявку позивача, суд вважає, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» про стягнення безпідставно набутих коштів, слід залишити без розгляду.

При цьому, суд роз`яснює, що згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.44,158, 223,257 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» про стягнення безпідставно набутих коштів, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва, а з початку функціонування Єдиної інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до апеляційного суду, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання суддею.

Повний текст судового рішення складений та підписаний суддею 30.01.2023 року.

Суддя І.В. Григоренко