Справа № 468/1649/22-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

01.02.2023 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі: головуючого по справі судді Янчук С.В. за участю секретаря судового засідання Плужник К.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Баштанка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу. На підтвердження позовних вимог в заяві вказав, що 18.11.2016 року було зареєстровано шлюб, Новобузьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління юстиції (м.Одеса), зроблено актовий запис №86.

Від шлюбу мають неповнолітню дитину: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені. Спільне життя з відповідачем не склалося по причині різних характерів та неможливості знайти спільну мову.

Наміру на примирення немає, на поновлення шлюбних відносин позивач не згодна. За таких обставин вважає подальше збереження шлюбних відносин та сім`ї неможливим.

В судове засідання позивач не з`явився, від представника позивача надійшла заява про слухання справи у відсутність позивача, позовні вимоги просить задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач до суду не з`явилась, про розгляд справи повідомлена вчасно та належним чином оголошенням на сайті Баштанського районного суду Миколаївської області.

Дослідивши письмові докази в матеріалах справи, суд встановив:

-згідно свідоцтва про одруження, сторони 18.11.2016 року уклали шлюб, серія НОМЕР_1 , актовий запис №86;

Згідно ч.3. ч. 4 ст. 56 Сімейного кодексу України - кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

В силу статті 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Відповідно до ч. 2 статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити дошлюбне прізвище.

На підставі викладеного, суд вважає, що є всі підстави для задоволення позову сторони шлюбно-сімейні стосунки не підтримують, спільне сімейне життя не склалося, наміру на примирення у сторін немає, спільні інтереси відсутні, на примирення не згодні, проживають окремо, тобто шлюб існує формально.

Керуючись ст.ст.4, 7, 10, 81, 141,263-265 ЦПК України, ст.ст.109,110,112-114 СК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 18.11.2016 року, Новобузьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління юстиції (м.Одеса), серія НОМЕР_1 , актовий запис №86, між ОСОБА_1 ( ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцем с.Леніне Баштанського району Миколаївської області, громадянином України та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженкою с.Вільне Запоріжжя Новобузького району Миколаївської області, громадянкою України розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір на користь позивача в розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривені 40 копійок.

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Роз`яснити, що документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу, є наявне рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Миколаївського апеляційного суду.

СУДДЯ: