печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" лютого 2023 р. Печерський районний суд міста Києва

в складі: головуючого судді Бусик О.Л.

при секретарі Рябошапці М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника позивача про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє законний представник - Печерська районна в м. Києві державна адміністрація до ОСОБА_2 , третя особа: Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про витребування майна та скасування записів про державну реєстрацію права власності, -

ВСТАНОВИВ:

7 лютого 2022 року надійшла заява представника позивача про забезпечення позову. У заяві позивач просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

З матеріалів справи вбачається, що Печерська районна в місті Києві державна адміністрація звернулася з позовною заявою до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації права власності.

Позивач вказую, що предметом позову є двокімнатна квартира АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкт нерухомого майна 000), зареєстрована на праві приватної власності державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Набоком Віталієм Миколайовичем 01.10.2021 за ОСОБА_2 .

Разом з цим, в ході судового розгляду стало відомо, що 06.10.2022 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис про те, що двокімнатна квартира АДРЕСА_2 , загальною площею 41 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000) зареєстрована приватним нотаріусом Кирик Ольгою Анатоліївною, на праві приватної власності за ОСОБА_3 (номер запису про право власності 48074348) на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер: 2663, виданого 06.10.2022 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кирик О. А., квартира АДРЕСА_1 .

Спірне майно належить недієздатній особі, а саме: ОСОБА_1 , який перебуває на обліку в Печерській районній в місті Києві державній адміністрації, як органі опіки та піклування та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 06.10.2022 № 311762771 Органу опіки і піклування стало відомо, що право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано на підставі договору купівлі-продажу від 27.11.2012 серія та номер 2408, видавник: Приватний нотаріус Донецького міського нотаріального округу Воскаян А. А., власник: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 . Запис внесено державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Набоком Віталієм Миколайовичем 01.10.2021, номер запису про право власності: 44354459.

Відповідно до Договору купівлі-продажу квартири від 27.11.2012 № 2408 громадяни ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 продали, а громадянин ОСОБА_2 придбав квартиру за адресою: АДРЕСА_3 .

Позивач вказую, що відповідно до Свідоцтва про зміну прізвища від 08.06.2000 громадянка ОСОБА_4 змінила прізвище на ОСОБА_7 , а також, паспорт серія та номер: НОМЕР_2 , виданий 22 вересня 2004 року, підтверджує особу ОСОБА_7 . Свідоцтвом про народження (виданим повторно) від 08 червня 2000 року підтверджується, що ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , а матір`ю є ОСОБА_7 .

Тобто, ОСОБА_4 , ОСОБА_6 не могли продати в 2012 році квартиру, оскільки більше 10 років як змінили прізвище і отримали відповідні документи.

У вказаному Договорі відсутнє посилання на паспорти громадян, як на документи, що підтверджують особу, зазначено лише реєстраційний номер облікової картки платника податків сторін Договору. Позивач вказує, що це є порушенням норм Закону України «Про нотаріат», а також Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 №296/5. Громадянин ОСОБА_1 станом на 27.11.2012 був визнаний судом недієздатною особою.

Основним завданням органу опіки та піклування є вжиття заходів щодо захисту особистих та майнових прав та інтересів осіб, які перебувають під опікою, а також охороняти та зберігати житло і майно підопічних. Також зазначає, що ОСОБА_1 зареєстрований у вказаній квартирі з 02.04.1991 по сьогоднішній день, це є місцем проживання недієздатної особи, іншого житла він не має.

Отже, продаж вказного житла категорично не відповідає інтересам ОСОБА_1 , який на цей час відповідно до статей 1261, 1262 Цивільного кодексу України є спадкоємцем після смерті матері і сестри.

Суд розглянув заяву у відсутність сторін в порядку ч. 1 ст. 153 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно з положенням ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

Окрім того, згідно з ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до пп. 3, 4 ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову повинна містити: предмет позову та обгрунтування необхідності забезпечення позову, а також захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обгрунтуванням його необхідності.

Таким чином, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Як визначив Пленум ВСУ в п. 4 Постанови від 22.12.2006 р. № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що є учасниками даного судового процесу. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Заяву про забезпечення позову представник позивача обґрунтовує необхідностю вжиття заходів забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкт нерухомого майна 000), зареєстровану на праві приватної власності приватним нотаріусом Кирик Ольгою Анатоліївною, Київський міський нотаріальний округ, м. Київ, 06.10.2022 за ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ), посилаючись на те, що вказана квартира була продана всупереч встановленому законом порядку, тому існує реальна загроза, що спірна квартира може бути в черговий раз перепродана.

Враховуючи, що предметом позову, який перебуває в провадженні суду є скасування реєстрації права власності на нерухоме майно, суд вважає, що стороною позивача обрано правильний та допустимий спосіб забезпечення позову в частині накладення арешту на нерухоме майно, який забезпечить збалансованість інтересів сторін, є співмірний з вимогами позову, та спроможний забезпечити виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Ураховуючи наведене, суд дійшов висновку про задоволення заяви представника позивача про забезпечення позову.

На підставі викладеного та керуючись ст. 149, 150, 153 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє законний представник - Печерська районна в м. Києві державна адміністрація до ОСОБА_2 , третя особа: Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про витребування майна та скасування записів про державну реєстрацію права власності - задовольнити.

Забезпечити позов ОСОБА_1 , в інтересах якого діє законний представник - Печерська районна в м. Києві державна адміністрація до ОСОБА_2 , третя особа: Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про витребування майна та скасування записів про державну реєстрацію права власності,- шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_2 .

Ухвала суду підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя О.Л. Бусик