САМАРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Справа №206/5931/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

16.02.2023 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Румянцева О.П.

при секретарі Мовшовичі Р.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду у м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої майну фізичної особи, -

ВСТАНОВИВ:

29 грудня 2021 року позивач звернувся до Самарського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої майну фізичної особи. В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на те, що вона на підставі договору купівлі-продажу квартири від 08.02.2017, є власником квартири АДРЕСА_1 . 29 жовтня 2021 року вона виявила, що квартира була залита водою. 02 листопада 2021 року комісією в складі працівників ТОВ «Екологія-Д» м. Дніпро було проведено обстеження квартири з метою виявлення причин і розміру заподіяної їй шкоди. Згідно акту огляду залиття вищезазначеної квартири відбулося внаслідок недбалого ставлення мешканців квартири АДРЕСА_2 до сантехнічного обладнання. Квартира АДРЕСА_2 розташована поверхом вище, її власником є ОСОБА_2 . Згідно акту огляду квартири в результатів комісійного обстеження квартири за вищевказаною адресою, виявлено наступне: мала спальня площею 7,7 кв.м.: залиття стелі 2,5 кв.м. (оздоблена шпалерами вініловими), стіна 2,2 кв.м. (шпалери вінілові), залита підлога 1,2 кв.м. (лінолеум); пошкодження електропостачання зі слів заявника; коридор площею 10,1 кв.м. залита стіна 1,5 кв.м. (вінілові шпалери), стеля гіпсокартон залита без видимих слідів ззовні, стікало по світильнику на стіні; ванна кімната площею 4,2 кв.м.; залиття стелі (ПФХ панелі) та стін 3 кв.м. (оздоблені кахельною плиткою); кухня площею 9,8 кв.м: залиття стіни 1 кв.м (вінілові шпалери), 0,5 кв.м (кахель), стеля гіпсокартон без видимих слідів ззовні; зал площею 11,6 кв.м.: залиття натяжної стелі проводився злив води. Відповідно до звіту приблизний розмір матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 , становить 30478,00 грн. Оплата за проведення експертного дослідження становить 1000,00 грн. Крім того, внаслідок залиття квартири було завдано моральну шкоду, яка виразилась у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоція, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири, а також неспроможності знаходження в одній із кімнат протягом місяця, через що кімната стала непридбаною для використання без проведення ремонту. Моральну шкоди оцінює в 5000,00 грн. Також через залиття було порушено звичайний та розмірений спосіб життя, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання часу для вирішення проблем пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Залиття квартири відбувається систематично, якнайменше двічі на рік. До залиття у квартирі було зроблено коштовний ремонт, на сього частина якого пошкоджена. Відповідач добровільно завдану шкоду відшкодовувати не бажає. Просить суд стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 відшкодування в наслідок залиття квартири в розмірі 36478,00 грн., з яких: 30478,00 грн. майно шкода завдана внаслідок залиття квартири, 5000,00 грн. моральна шкода, 1000,00 грн. витрати на проведення будівельно-технічного дослідження. Також просить стягнути з відповідача на її користь судовий збір у розмірі 926,53 грн.

20 січня 2022 року ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

09 лютого 2023 року ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Від позивача ОСОБА_1 через канцелярію суду надійшла заява з проханням розглядати справу за її відсутності та за відсутності її представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, повідомлялася про дату, час та місце розгляду справи, причини неявки суду невідомі.

Від відповідача відзиву на позовну заяву на адресу суду не надходило, у зв`язку з чим суддя вважає можливим застосувати положення ст.280 ЦПК України та розглянути справу заочно.

Приймаючи до уваги позицію позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу квартири від 08.02.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бунякіною О.В., зареєстровано в реєстрі за №365, ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с.8).

Згідно акту огляду 02.11.2021 року, залиття квартири АДРЕСА_1 відбулося 29.10.2021. Внаслідок залиття: мала спальня: стеля залита шпалери вінілові ~ 2,5 кв.м., стіна залита шпалери вінілові ~ 2,2 кв.м., підлога залита лінолеум ~ 1,2 кв.м.; коридор: стіна залита шпалери вінілові ~ 1,5 кв.м.; санвузол: стіна залита кахель ~ 3 кв.м.; кухня: стіна залита шпалери вінілові ~ 1 кв.м., кахель ~ 0,5 кв.м. Імовірною причиною залиття є недбале ставлення мешканців квартири АДРЕСА_2 до сантехнічного обладнання. Доступу для більш детального обстеження в кв. АДРЕСА_2 надано не було (а.с.10).

Відповідно до звіту за результатами огляду квартири розрахункова вартість ремонтно-відновлювальних робіт після заливання в квартирі за адресою: АДРЕСА_3 складає 30478,00 грн. (а.с.9, 11-22).

Згідно договору №0511-21 про надання послуг від 05.11.2021 року, понесені ОСОБА_1 витрати на проведення будівельно-технічного експертного дослідження становлять 1000 (одна тисяча) грн. 00 коп. (а.с.13).

Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.

За змістом ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ст.1192 ЦК України, суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, що заподіяла шкоду майну, зокрема відшкодувати заподіяні збитки у розмірі вартості виконання робіт, необхідних для відновлення речі.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п.2 постанови № 6 від 27 березня 1992 року "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди", розглядаючи спори про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

У відповідності до ст.23 Цивільного кодексу України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних чи душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно ч.1 ст.1167 Цивільного кодексу України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

Згідно ст.ст.12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За приписами ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

З огляду на положення ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Частиною 2 ст.78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст.89 ЦПК України жодні докази не мають заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

З Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон

відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №322498308 від 10.02.2023 року слідує, що відомості щодо права власності на квартиру АДРЕСА_4 в реєстрах відсутні (а.с.93).

За встановлених обставин, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено належними, достатніми та допустимими доказами факт того, що відповідач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_4 , мешкає за вказаною адресою та те, що саме її дії призвели до затоплення квартири позивача, у зв`язку з чим відсутні підстави для покладення на відповідача відповідальності за спричинення позивачу матеріальної та моральної шкоди, а відтак позовні вимоги задоволенню не підлягають в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.22, 23, 386, 1166, 1167, 1192 ЦК України, ст.ст. 6-13, 33-34, 76-83, 133, 141, 258-259, 263-265, 268, 272-273, 280-284 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_5 ) про відшкодування шкоди, завданої майну фізичної особи відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.П.Румянцев