Справа №295/1229/23
У х в а л а

16 лютого 2023 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Перекупка І.Г., розглянувши матеріали позовної ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

У С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 10.08.2017 Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, про що складено відповідний актовий запис № 1534.

З позовної заяви вбачається, що позивачем не дотриманні норми цивільного процесуального права України чинного на день звернення позивача до суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно Закону України «Про державний бюджет на 2023 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2023 року встановлений у розмірі 2684,00 грн.

За змістом статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1073,60 грн.

Позивач в позовнй заяві посилається на п. 8 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», як підставу звільнення позивача від сплати судового збору.

В позовній заяві позивач просить звільнити його від сплати судового збору, оскільки він відноситься до осіб з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи. В обґрунтування позовної вимоги про звільнення від сплати судового збору, позивачем надано копію посвідчення серії НОМЕР_1 , виданого 28.01.2021, згідно якого пред`явник даного посвідчяення є інвалідом 3-ї групи.

З огляду на наведене, вказана обставина не може підтверджувати підставу звільнення позивача від сплати судового збору.

Зокрема, правовий статус ветеранів війни визначається Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» ветеранами війни є особи, які брали участь у захисті Батьківщини чи в бойових діях на території інших держав. До ветеранів війни належать: учасники бойових дій, особи з інвалідністю внаслідок війни, учасники війни.

Визначення поняття учасника бойових дій закріплено в статті 5 цього Закону, а перелік осіб, які належать до учасників бойових дій - у статті 6. Перелік осіб, які належать до інвалідів війни закріплено у статті 7. Визначення поняття учасника війни - у статті 8, а перелік осіб які належать до учасників війни - у статті 9.

Вказане свідчить про те, що Закон України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» розмежовує поняття учасник бойових дій, інвалід війни та учасник війни, які за своїм правовим статусом не є тотожними, тоді як за змістом пункту 8 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільненні саме особи з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи, а не учасники війни.

Аналогічні висновки щодо застосування положень пункту 8 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» викладено в ухвалі Верховного Суду від 3 вересня 2018 року № 464/7068/14-ц.

Згідно статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, суд дану вимогу, як підставу про звільнення від сплати судового збору не може прийнято до уваги, оскільки дійсний позов не відноситься до спорів, що порушують права учасника бойових дій, його соціальних прав, як учасника бойових дій.

Враховуючи те, що позивачем в позовній заяві заявлено позовну вимогу немайнового характеру, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1073,60 грн, за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Жит.обл/Богун. р-н/22030101

Код отримувача (ЄДРПОУ): 37976485

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Рахунок отримувача: UA0006831

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Найменування коду класифікації доходів бюджету:

Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.177 ЦПК України, відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України позовну заяву слід залишити без руху, надати позивачеві строк для усунення вищевказаних недоліків, протягом десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

В разі невиконання вимог ухвали суду, позовна заява, відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175,177, 185, 258-259, 260-261, 353 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху, надавши позивачу строк тривалістю п`ять днів з дня отримання ухвали для усунення недоліків.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто зі всіма доданими документами.

Ухвала в частині розміру судових витрат може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.Г. Перекупка