Справа № 361/8476/19
Провадження № 2-с/361/1/23
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 березня 2023 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді Радзівіл А.Г.
за участю секретаря Лелеки В.А.
заявника ОСОБА_1
представника стягувача ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бровари заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами судового наказу від 14 травня 2020 року, -
09 травня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд (скасування) за нововиявленими обставинами судового наказу №361/8476/19 від 14.05.2020 року.
В обґрунтування заяви зазначалось, що 14.05.2020 року Броварським міськрайонним судом Київської області в наказному провадженні видано судовий наказ № 361/8476/19 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства ?Київобленерго? заборгованість по платі за спожиту електричну енергію з 28.09.2016 р. по 31.12.2018 р. в сумі 84 330,52 грн. Наказ набрав законної сили 7.08.2020 р.
Про наявність судового наказу № 361/8476/19 від 14.05.2020 ОСОБА_1 дізнався
лише 16.08.2021 року з матеріалів виконавчого провадження № ВП № 66489988 від 12.08.2021 р.
Підставою для прийняття оскаржуваного судового наказу № 361/8476/19 від 14.05.2020 стали правовідносини, що нібито виникли між ОСОБА_1 і ПАТ ?Київобленерго? за договором від 03.12.2009 № 200866035 про користування
електричною енергією.
18.04.2022 року Державним науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС складено і підписано Висновок № ЕД-19-22/4287-ПЧ судового почеркознавчого експертного дослідження Договору від 03.12.2009 № 200866035 про користування електричною енергією та інших супутніх документів, необхідних для його укладення, саме:
- договору № 200866035 про користування електричною енергією від 03.12.2009;
-журналу обробки кабельних муфт (без дати);
-акту огляду кабелю на барабані від 03.10.2009;
-додаткової угоди до Договору ?Про передачу на відповідальне збереження? від
-акту технічної комісії про прийняття закінченого будівництвом об`єкту в експлуатацію.
Згідно з експертним висновком № ЕД-19-22/4287-ПЧ від 18.04.2022 року: підписи у розділі 3 пункту 16 в графі ?(підпис Споживача)?, пункті 31 в графі ?(підпис Споживача)?, на останній сторінці в графі ?Споживач? Договору № 200866035 про користування електричною енергією від 03.12.2009; в графі ?Представитель Заказника? журналу обробки кабельних муфт; в графі ?Заказник? акту огляду кабелю на барабані; в графі ?Побутовий споживач? додаткової угоди до Договору ?Про передачу на відповідальне збереження?; в графі ?замовник: рішення технічної комісії: акту технічної комісії про прийняття
закінченого будівництвом об`єкту в експлуатацію, виконані не ОСОБА_1 , а іншою особою.
Таким чином, 18.04.2022 року (заявнику відома з 19.04.2022 року) з`явилась нововиявлена обставина, що вказує на нікчемність Договору № 200866035 про користування електричною енергією від 03.12.2009, що був ключовою підставою для видання судового наказу №361/8476/19 від 14.05.2020 р.
Зазначена обставина є істотною для справи, не була встановлена судом та не була і могла бути відома ОСОБА_1 на час розгляду справи № 361/8476/19 у наказному провадженні.
З огляду на експертний висновок № ЕД-19-22/4287-ПЧ від 18.04.2022 року підписи замовника у розділі 3 пункту 16 в графі ?(підпис Споживача)?, пункті 31 в графі ?(підпис Споживача)?, на останній сторінці в графі ?Споживач? Договору № 200866035 про користування електричною енергією від 03.12.2009 виконані не ОСОБА_1 , а іншою особою. Тобто, ОСОБА_1 не укладав Договір № 200866035 про користування електричною енергією від 03.12.2009 року, не досягав згоди з усіх його істотних умов, жодним чином не виявляв бажання його укласти.
За таких обставин, Договір № 200866035 про користування електричною енергією від
03.12.2009 року є нікчемним правочином, оскільки він:
- не відповідає вимогам, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті
- порушує публічний порядок, як такий що спрямований на порушення
конституційних прав і свобод ОСОБА_1 та незаконне заволодіння його майном (грошовими коштами за електроенергію, що ним не споживалася).
З огляду на викладене, оскільки саме неіснуючі зобов`язання за Договором №200866035 про користування електричною енергією від 03.12.2009 року, що виявився нікчемним правочином, лягли в основу рішення суду про видачу судового наказу №361/8476/19 від 14.05.2020 року, цей наказ підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі.
12.08.2021 року постановою приватного виконавця Семенова Р.А. відкрите виконавче
провадження № ВП № 66489988 про примусове виконання судового наказу №361/8476/19 від 14.05.2020 р.
08.09.2021 у ВП № 66489988 винесено постанову про звернення стягнення на
заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника, згідно з якою
здійснюються відрахування із заробітної плати ОСОБА_1 у розмірі 20 %.
За даними Департаменту фінансів Міністерства оборони України відрахування із
В судовому засіданні заявник повінстю підтримав свою заяву, пояснення надав аналогічні її змісту, просив вимоги по вказаній заяві задовольнити.
Представник стягувача заперечував проти задоволення поданої заяви, вважає, що судовий наказ виданий на підставі встановлених обставин та відповідає закону.
23 листопада 2022 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. призначено до розгляду на 22 лютого 2023 року.
21 лютого 2023 року ОСОБА_1 подав до суду додаткові пояснення, в яких посилається на те, що 21 квітня 2022 року Броварським міськрайонним судом Київської області було скасовано судовий наказ Броварського міськрайонного суду Київської області від 26 січня 2021 року, виданий заявою Товариства з обмеженою відповідальністю ?Київська обласна енергопостачальна компанія? до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з оплати електричної енергії.
При цьому Товариство з обмеженою відповідальністю ?Київська обласна енергопостачальна компанія? є правонаступником Приватного акціонерного товариства ?Київобленерго?, а підстави для видачі судового наказу від 26 січня 2021 року були повністю ті самі, що й при видачі оскаржуваного наказу в даній справі.
Наголошує на тому, що ОСОБА_1 ніколи не проживав та не мав і не має жодних об`єктів права власності за адресою: АДРЕСА_1 , а також не мав і не має жодних договірних відносин із ТОВ ?Київська обласна енергопостачальна компанія?. Оксюта В.О. зазначив, що за даною адресою фактично проживає інша людини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а єдиним власником усіх об`єктів за вищевказаною адресою є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жодних спільних справ чи зв`язків з ними ОСОБА_1 не має.
Суд, вислухавши заявника та представника стягувача, дослідивши заяву про скасування судового наказу, матеріали додані до неї, повно та всебічно проаналізувавши норми чинного законодавства, дійшов висновку про задоволення поданої ОСОБА_1 зхаяви, виходячи з наступного.
У вказаній заяві представник Приватного акціонерного товариства ?Київобленерго? зазначає про те, що з 1 січня 2019 року постачання електричної енергії Боржнику здійснюється ТОВ Київська обласна енергопостачальна компанія
До 1 січня 2019 року енергопостачання будинку АДРЕСА_2 , здійснюється на підставі укладеного з боржником договору про користування електричною енергією № 200866035 від 03.12.2009 року, (далі - договір) (присвоєно особовий рахунок НОМЕР_1 ).
Заявник надавав фактичну можливість користування електроенергією відповідно до ст. 714 ЦК України, а боржник використавши електроенергію, не виконує свого обов`язку щодо плати за використання.
Як вбачається з вимог ПРРЕЕ та п.1 Договору Заявник взяв на себе зобов`язання надійно постачати споживачу електричну енергію в необхідних йому обсягах, відповідно до граничної потужності 100 кВт з гарантованим рівнем надійності, безпеки та якості а споживач зов`язується оплачувати одержану електричну енергію за встановленими тарифами (цінами) передбачені цим договором.
Відповідно до п 11. Договору Споживач зобов`язується оплачувати спожиту електричну енергію відповідно до п.16 Договору.
Відповідно до п. 16 Договору Оплата за електричну енергію здійснюється відповідно до казань приладу обліку по рахунках, надісланих Споживачу.
Розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць.
Однак свої зобов`язання за договором боржник порушує, не сплачуючи спожиту електроенергію у належні строки та у повному обсязі.Рахунки споживачу надсилаються щомісяця.
За період з 03.12.2009 - 31.12.2018 інформація про фактичні показники приладу обліку вносились 7 разів, довідка про зняття показників лічильника міститься в додатку до даної заяви.
За період з 23.09.2016 року по 27.11.2019 року від боржника оплат, за електричну енергію надходило, боржнику пільг чи субсидії не надавалося.
14 травня 2020 року Броварським міськрайонним судом Київської області видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства ?Київобленерго? заборгованості за спожиту електричну енергію в розмірі 84 330 грн. 52 коп. та витрати на оплату судового збору в розмірі 192 грн. 10 коп.
12.08.2021 постановою приватного виконавця Семенова Р.А. відкрите виконавче
провадження № ВП № 66489988 про примусове виконання судового наказу № 361/8476/19 від 14.05.2020 р.
08.09.2021 року у ВП № 66489988 винесено постанову про звернення стягнення на
заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника, згідно з якою
здійснюються відрахування із заробітної плати ОСОБА_1 у розмірі 20 %.
17 серпня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про скасування судового наказу, посилаючись на те, що він за адресою: АДРЕСА_2 не проживав, не був зареєстрованим, жодних майнових прав на нерухомість за цією адресою не мав і не має. Також зазначив, що із ПрАТ ?Київобленерго? договору не укладав, та не споживав електроенергію даного товариства.
Вказав, що 16 серпня 2021 року на поштовому відділенні отримав постанову приватного виконавця Семенова Р.А. ВП №66489988 від 12.08.2021 року про відкриття виконавчого провадження про примусове виконання судового наказу № 361/8476/20 виданого 10.08.2020 року.
Крім того, ОСОБА_1 просить визнати поважними причини пропуску строку та поновити пропущений строк на подання заяви про скасування судового наказу.
02 вересня 2021 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Петришин Н.М. в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу - відмовлено.
Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого 14.05.2020 року Броварським міськрайонним судом Київської області по справі № 361/8476/20 за заявою Приватного акціонерного товариства ?Київобленерго? (Броварський районний підрозділ) - повернуто заявнику.
16 вересня 2021 року ОСОБА_1 подав Апеляційну скаргу на ухвалу від 02.09.2021 року.
21 жовтня 2021 року постановою Київського апеляційного суду, апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Бойка А.А. залишено без задоволення, ухвалу судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 02 вересня 2021 року без змін.
11 листопада 2021 року дана справа повернулась до Броварського міськрайонного суду Київської області.
09 травня 2022 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про перегляд (скасування) за нововиявленими обставинами судового наказу № 361/8476/19 від 14.05.2020 року.
18.04.2022 року Державним науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС складено і підписано Висновок № ЕД-19-22/4287-ПЧ судового почеркознавчого експертного дослідження Договору від 03.12.2009 № 200866035 про користування електричною енергією та інших супутніх документів, необхідних для його укладення.
З огляду на експертний висновок № ЕД-19-22/4287-ПЧ від 18.04.2022 року підписи замовника у розділі 3 пункту 16 в графі ?(підпис Споживача)?, пункті 31 в графі ?(підпис Споживача)?, на останній сторінці в графі ?Споживач? Договору № 200866035 про користування електричною енергією від 03.12.2009 виконані не ОСОБА_1 , а іншою особою. Тобто, ОСОБА_1 не укладав Договір № 200866035 про користування електричною енергією від 03.12.2009 року, не досягав згоди з усіх його істотних умов, жодним чином не виявляв бажання його укласти.
16 травня 2022 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Петришин Н.М. відмовлено у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд судового наказу за нововиявленими обставинами.
30 травня 2022 року ОСОБА_1 подав Апеляційну скаргу на ухвалу від 16.05.2022 року.
17 серпня 2022 року постановою Київського апеляційного суду апеляційні скарги ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 16 травня 2022 року скасовано і направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
15 вересня 2022 року дана справа повернута до Броварського міськрайонного суду Київської області.
20 вересня 2022 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Петришин Н.М. відкрито провадження та призначено до розгляду на 22 листопада 2022 року.
22 листопада 2022 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Петришин Н.М. заяву про самовідвід судді Петришин Н.М. задоволено.
Відповідно до протоколу авторозподілу судової справи між суддями від 22 листопада 2022 року вказана справа передана судді Радзівіл А.Г.
23 листопада 2022 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. призначено до розгляду на 22 лютого 2023 року.
Відповідно до вимог статті 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Судовий наказ підлягає виконанню за правилами, встановленими для виконання судових рішень у порядку, встановленому законом.
За змістом статті 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо: 1) заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку; 2) заявлено вимогу про компенсацію витрат на проведення розшуку відповідача, боржника, дитини або транспортних засобів боржника; 3) заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості; 4) заявлено вимогу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину, якщо ця вимога не пов`язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших заінтересованих осіб; 5) заявлено вимогу про стягнення аліментів на дитину у твердій грошовій сумі в розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, якщо ця вимога не пов`язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших заінтересованих осіб; 6) заявлено вимогу про повернення вартості товару неналежної якості, якщо є рішення суду, яке набрало законної сили, про встановлення факту продажу товару неналежної якості, ухвалене на користь невизначеного кола споживачів; 7) заявлено вимогу до юридичної особи або фізичної особи - підприємця про стягнення заборгованості за договором (іншим, ніж про надання житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення), укладеним у письмовій (в тому числі електронній) формі, якщо сума вимоги не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Особа має право звернутися до суду з вимогами, визначеними у частині першій цієї статті, в наказному або в спрощеному позовному провадженні на свій вибір.
Частиною другою статті 423 ЦПК України визначено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.
Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом (частина четверта статті 423 ЦПК України).
Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга стаття 423 ЦПК України). Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі. Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.
Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.
Відповідно до ч. 2 ст. 163 ЦПК України у заяві про видачу судовому наказу зазначається, і повинно бути зазначено: У заяві повинно бути зазначено: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), а також офіційні електронні адреси та інші дані, якщо вони відомі заявнику, які ідентифікують боржника; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника заявника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються; 5) перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.
Відповідно ч. 3 ст. 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника, якщо заява підписана представником заявника; 3) копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості; 4) інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.
Суд звертає увагу, що і вбачається із заяви про видачу судового наказу поданої ПАТ Київобленерго вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються, а також копія договору, укладеного в письмовій формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості не є безспірними, оскільки заявник (ПАТ Київобленерго) посилався на договір №200866035 про користування електричною енергією від 03.12.2009 року, та на підставі якого були здійснені нарахування у якому згідно експертного висновку № ЕД-19-22/4287-ПЧ від 18.04.2022 року підписи замовника у розділі 3 пункту 16 в графі ?(підпис Споживача)?, пункті 31 в графі ?(підпис Споживача)?, на останній сторінці в графі ?Споживач? Договору № 200866035 про користування електричною енергією від 03.12.2009 виконані не ОСОБА_1 , а іншою особою. Тобто, ОСОБА_1 не укладав Договір № 200866035 про користування електричною енергією від 03.12.2009 року, а тому під час видачі судового наказу вказана обставина не була відома суду, але є істотною і такою, що суттєво впливає на прийняте судом рішення.
У відповідності до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є, серед іншого, ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Так, при розгляді вказаної справи, з метою належного виконання судом покладеного на нього цивільним процесуальним законодавством обов`язку щодо здійснення захисту порушеного права заявника ОСОБА_1 , необхідним є врахування конкретних обставин цієї справи щодо неможливості стягнення заборгованості за судовим наказом, там де стягнення заборгованості відповідно до нововиявлених обставин не є безспірною, та на підставі договору який боржником вказаним у судовому наказі не укладався, тому підлягає застосуванню загальні засади цивільного права - принципу справедливості, добросовісності та розумності, а також застосування однієї з аксіом цивільного судочинства: Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem, що означає: У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права.
Відповідно до пункту другого частини третьої статті 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 444 ЦПК України, суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення, він відмовляє в позові повністю.
У відповідності до ч. 9 ст. 444 ЦПК України, якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.
Згідно ч. 6 ст. 444 ЦПК України, до заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.
Конституційний суд України у своєму рішенні від 02.11.2011 року № 13-рп/2011 зазначив, що поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна, оскільки правова підстава для набуття майна відпала.
Поворот виконання - це спосіб захисту прав боржника, який полягає у поверненні йому стягувачем всього одержаного за скасованим рішенням.
Поворот виконання можливий, у разі якщо: а) позивач одержав від відповідача в порядку виконання рішення майно або грошові кошти; б) виконане рішення скасовано судом апеляційної чи касаційної інстанції чи змінено із задоволенням позовних вимог в меншому розмірі.
За змістом наведених норм закону поворот виконання скасованого рішення суду допускається у разі його фактичного виконання і ухвалення судом нового рішення у справі.
Таким чином доводи стягувача, який заперечує проти задоволення заяви про поворот виконання судового наказу, протирічать вказаним нормам законодавства та є необґрунтованими.
На підставі вищевикладених норм, встановлених обставин та наявних у справі письмових доказів, суд дійшов висновку про часткове задоволення поданої ОСОБА_1 заяви.
Керуючись ст. ст.259-261,423-429 ЦПК України, суд,-
Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами судового наказу від 14 травня 2020 року, - задовольнити.
У видачі судового наказу за заявою Приватного акціонерного товариства Київобленерго - відмовити.
Стягнути із Приватного акціонерного товариства Київобленерго на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати в розмірі 186 грн. 08 коп.
Роз`яснити представнику Приватного акціонерного товариства Київобленерго, що товариство має право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку позовного провадження.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Радзівіл А.Г.