Справа № 458/917/22
УХВАЛА

03.01.2023 м. Турка

Суддя Турківського районного суду Львівської області Ференц Р.І., перевіривши позовну заяву за позовом ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) до Турківської міської ради Самбірського району Львівської області (юридична адреса, місцезнаходження за відомостями, внесеними до ЄДРЮОФОПГФ: вул.С.Стрільців,62 м.Турка Самбірський район Львівська область 82500), третя особа ОСОБА_2 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

29.12.2022 року представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Яворська М.М. подала до суду позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до Турківської міської ради Самбірського району Львівської області, третя особа ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи, оформленого відповідним протоколом від 29.12.2022 року, для розгляду цієї справи визначено суддю Турківського районного суду Львівської області Ференц Р.І.

Предметом позову є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи суддею встановлено, що позовну заяву подано без дотримання вимог встановлених ст. 175 ЦПК України, що є підставою для залишення такої позовної заяви без руху.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, згідноч.1 ст.12 ЦПК України.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Оскільки позивач, діючи самостійно, відповідно до вимог ст.ст.13,49 ЦПК України, розпоряджається своїми правами.

Так, відповідно з п.п.5,8 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

В позовній заяві зазначається, що позивачка не звернулася у встановлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо про існування заповіту в її користь, а також у неї були відсутні будь - які правовстановлюючі документи на майно. Після звернення до нотаріуса отримала відмову в оформленні спадкових прав, так як нею пропущений термін для подання заяви про прийняття спадщини, який можливо продовжити лише в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Ч. 1 статті 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, яким є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, що передбачено ч. 2 ст. 1220 ЦК України.

Відповідно до ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

В той же час суд вважає за необхідне додатково зазначити, що ч. 3 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

У випадку, коли б позивачка ОСОБА_1 не проживала на час смерті із спадкодавцем, тобто з ОСОБА_3 , вона для прийняття спадщини мала б подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з приписів ч. 4 ст. 49 Закону України «Про нотаріат» на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Таким чином, передумовою звернення до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав є наявність постанови нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду в позовному провадженні. У протилежному випадку дії нотаріуса можуть бути оскаржені в передбаченому законом порядку.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Постановою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що при розгляді справ про спадкування суди мають звертати увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії.

Отже позивачу, з посиланням на докази, необхідно надати суду постанову про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, що в свою чергу є підставою для звернення до суду, так як наявний спір про право.

Відомостей про те, що ОСОБА_1 подавала заяву про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку після смерті ОСОБА_3 у суду немає.

Окрім цього, у постанові Верховного Суду України від 04.11.2015 року у справі № 6-1486цс15 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 26.09.2012 року (справа № 6-85цс12). В даному випадку позивачка, залучаючи по справі третю особу не надає підтверджуючих документів того, що третя особа, як і позивачка по справі, зверталася, або не зверталася до відповідного орану в компетенцію якого входить оформлення спадщини, із заявою про прийняття, або не прийняття спадщини .

Згідно з роз`ясненнями, наведеними у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

До матеріалів справи долучено копію заповіту спадкодавця ОСОБА_3 , однак в позові не зазначено та не додано до позову відомостей про те, чи не змінювався та чи не скасовувався заповіт, на який позивачка посилається як на підставу спадкування.

В позовній заяві вказано, що після смерті спадкодавця відкрилась спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства площею 0,3891 га, кадастровий номер :01:004:0037, що розташована в ур. ,,Сорочина Турківського району Львівської області, однак не вказано населенного пункту.

Також не зазначено відомостей про те, чи заводилась спадкова справа після її смерті, а також не долучено витягу зі спадкового реєстру.

У позовній заяві зазначено, що іншим спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 є сестра позивачки, яка проживала та була зареєстрована разом із спадкодавцем на момент його смерті, однак за оформленням спадщини не зверталася, що нічим не підтверджено.

Відомостей про те, що ОСОБА_2 відмовлялася від прийняття спадщини протягом шестимісячного строку після смерті ОСОБА_3 у суду немає.

Окрім цього, позивачка залучає ОСОБА_2 , як третю особу. Водночас, суд звертає увагу на те, що згідно Постанови Верховного Суду від 04.12.2019 року у справі № 697/2052/17-ц (№ 61-3014св19) відповідачами у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Наведені недоліки унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі наведеного, приходжу до висновку, що цю позовну заяву необхідно залишити без руху надавши позивачці строк на усунення викладених в ухвалі недоліків.

При постановленні данного рішення судом враховано прецедентну практику Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10,13,43,76-83,175,185,258-260,353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Турківської міської ради Самбірського району Львівської області, третя особа ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати позивачці ОСОБА_1 п`ятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, вказаних в описовій частині ухвали, подавши у визначений ухвалою строк усі підтверджуючі документи.

Роз`яснити позивачці ОСОБА_1 , що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк будуть виконані вимоги визначені в ухвалі, то позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду.

Роз`яснити позивачці ОСОБА_1 , що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Копію ухвали направити позивачці на вказану в позовній заяві адресу.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала складена та підписана суддею 03.01.2023 року.

Суддя Р.І.Ференц