ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4074/22
провадження № 2/753/31/23
У Х В А Л А

"13" лютого 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва

у складі: головуючого - судді Гусак О.С.,

з секретарем Уляницької М.В.,

за участі: представника ОСОБА_1 - адвоката Шмарова О.В.,

представника ОСОБА_2 - адвоката Новак Н.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про прийняття заяви ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_1 , про уточнення позовних вимог у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,

в с т а н о в и в:

у провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває вказана цивільна справа.

31 січня 2023 року у судовому засідання представником позивача за первісним позовом адвокатом Шмаровим О.В. було подано заяву про уточнення позовних вимог, яку було одночасно вручено представнику ОСОБА_2 - адвокату Новак Н.Ю.

Заява мотивована наступними обставинами. У позовній заяві однією із позовних вимог ОСОБА_1 було припинення права спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на однокімнатну квартиру, будівельний АДРЕСА_1 , загальною площею 46,77 кв.м, у складі будівництва житлового комплексу з об`єктами соціально-побутового призначення в АДРЕСА_2 , будівництво якої здійснюється (здійснено) на земельній ділянці з кадастровим номером :90:009:0004, придбану за інвестиційним договором № 14428/Б060-4 від 18 червня 2018 року, та виділення ОСОБА_1 у приватну власність вказаної однокімнатної квартири. ОСОБА_2 до цього часу не уклала договір купівлі-продажу об`єкту інвестування зазначеної однокімнатної квартири, оскільки що у справі № 753/2166/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , третя особа ТОВ «Компанія з управління активами «Бізнес-Гарант» про визнання договору комісії на купівлю квартири укладеного від 1 травня 2018 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 та звіт від 25 червня 2018 року про виконану роботу до договору комісії на купівлю квартири від 1 травня 2018 року - фіктивними та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа 1 - ОСОБА_4 , третя особа 2 - ТОВ «Компанія з управління активами «Бізнес-Гарант» про визнання інвестиційного внеску особистим майном винесено ухвалу про забезпечення позову, якою заборонено органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, в тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора, здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо об`єкта житлової нерухомості (однокімнатну квартиру, будівельний АДРЕСА_1 , загальною площею 46, 77 кв.м, у складі будівництва житлового комплексу з об`єктами соціально-побутового призначення в 11 мікрорайоні житлового масиву «Позняки» (Дніпровська набережна, 18) за інвестиційним договором № 14428/Б06-4 від 18 червня 2018 року.

Судом було оголошено перерву для ознайомлення із указаною заявою адвокатом Новак Н.Ю.

10 лютого 2023 року до суду надійшли заперечення адвоката Новак Н.Ю., подані в інтересах ОСОБА_2 , на заяву про уточнення позовних вимог, в яких вона зазначає, що подаючи таку заяву представник ОСОБА_1 фактично змінює як предмет, так і підставу позову, а одночасна зміна підстав та предмету позову чинним цивільним процесуальним законодавством не допускається, вважає заяву ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог фактично новим позовом, просила у прийнятті заяви відмовити.

Суд, дослідивши матеріали заяви про уточнення позовних вимог, приходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, суд у підготовчому судовому засіданні заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Судом встановлено, що згідно з ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову.

Як вбачається із первісної редакції позовної заяви, однією із вимог ОСОБА_1 було припинення право спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на однокімнатну квартиру, будівельний АДРЕСА_1 , загальною площею 46,77 кв.м, у складі будівництва житлового комплексу з об`єктами соціально-побутового призначення в АДРЕСА_2 , будівництво якої здійснюється (здійснено) на земельній ділянці з кадастровим номером :90:009:0004, придбаної за інвестиційним договором № 14428/Б060-4 від 18 червня 2018 року, та виділення в порядку поділу майна подружжя ОСОБА_1 у приватну власність вказаної однокімнатної квартири.

У заяві про уточнення позовних вимог ОСОБА_1 уточнює позовну вимогу щодо об`єкту інвестування однокімнатної квартири, будівельний АДРЕСА_1 , загальною площею 46,77 кв.м, у складі будівництва житлового комплексу з об`єктами соціально-побутового призначення в АДРЕСА_2 , просить:

- припинити право спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на об`єкт інвестування однокімнатну квартиру, будівельний АДРЕСА_1 , загальною площею 46,77 кв.м, у складі будівництва житлового комплексу з об`єктами соціально-побутового призначення в АДРЕСА_2 , будівництво якої здійснюється (здійснено) на земельній ділянці з кадастровим номером :90:009:0004, придбаної за інвестиційним договором № 14428/Б060-4 від 18 червня 2018 року, майнові права, які належать відповідачу;

- в порядку поділу майна подружжя виділити ОСОБА_1 у приватну власність майнові права на об`єкт інвестування вказану однокімнатну квартиру.

Отже, як вбачається із заяви, позивач здійснив заміну одних позовних вимог іншими, тобто змінив предмет позову.

Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі № 910/18389/20.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Вивчивши первісну позовну заяву та заяву про уточнення позовних вимог, суд вважає, що сторона позивача змінила предмет позову, оскільки замінила одні позовні вимоги іншими.

Враховуючи, що представник позивача за первісним позовом у встановлений законом строк подав уточнену позовну заяву, то суд вважає за необхідне уточнену позовну заяву прийняти до розгляду та долучити її до матеріалів справи, розгляд справи проводити з урахуванням уточнених позовних вимог.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 49, 190 260, ЦПК України,-

п о с т а н о в и в:

прийняти заяву ОСОБА_3 подану в інтересах ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

Роз`яснити ОСОБА_2 , що вона має право надати відзив на уточнені позовні вимоги у п`ятнадцятиденний строк з моменту отримання ухвали суду про прийняття заяви про уточнення позовних вимог.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачці п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Гусак