Р І Ш Е Н Н Я№ 127/3321/22

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(З А О Ч Н Е)

03 січня 2023 р. м.Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі головуючого судді Медяної Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Кравчук Ю.Ю.,

представника позивача компанії «Better Experience DMCC» - адвоката Зубрицького О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом компанії «Better Experience DMCC» до ОСОБА_1 про стягнення неустойки та відшкодування збитків,

в с т а н о в и в:

Компанія «Better Experience DMCC» звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення збитків у розмірі 1550863,59 грн.(еквівалент 54766,00 доларів США за курсом Національного банку України станом на 02.02.2022) та неустойку у розмірі 52 331,66 грн. (еквівалент 1848,00 доларів США за курсом Національного банку України станом на 02.02.2022).

В позові зазначено, що 14.12.2020 сторони уклали Договір про надання професійних послуг. На виконання Договору сторони погодили технічне завдання, що визначає конкретні умови та перелік послуг, які відповідач зобов`язався надати позивачу. Так, відповідач зобов`язався систематично, протягом 2 років, з 14.12.2020 по 14.12.2022, надавати регулярні послуги на платформі позивача, а саме: щомісяця проводити 12 онлайн-лекцій, тривалістю 60 хв. кожна; генерувати щонайменше 15 торгових ідей в місяць.

При цьому відповідач повинен надавати позивачу короткий звіт протягом доби після проведення кожної онлайн-лекції.

Проте, у квітні 2021 відповідач в односторонньому порядку без пояснення причин припинив надавати послуги за Договором та Технічним завданням, чим порушив свої зобов`язання. Вказані дії призвели до завдання збитків позивачу.

Представник позивача звертався до відповідача з вимогою про сплату неустойки та відшкодування збитків, проте відповідач не надав на вказані вимоги жодної відповіді.

Вказане і стало підставою для звернення до суду.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області відкрито провадження у даній справі в порядку загального позовного провадження. Надано строк відповідачу для подання відзиву на позовну заяву, позивачу - відповіді на відзив та відповідачу на подання заперечення. (а.с. 61)

Представник позивача компанії «Better Experience DMCC» - адвокат Зубрицький О.В. в судовому засіданні в режимі відеоконференції позов підтримав, з підстав зазначених у позовній заяві, просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Не заперечував проти заочного розгляду справи. Просив розгляд справи провести за наявними у матеріалах справи доказами.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся судом у встановленому законом порядку. Про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву не подав.

Частиною восьмою статті 178 ЦПК України визначено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Аналогічне положення міститься і в ч. 2 ст. 191 ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Враховуючи зазначене вище та положення ч. 4 ст. 223 ЦПК України і ст. 280 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи за наявними матеріалами справи.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов такого висновку.

Так, судом встановлено, що 12.12.2020 сторони уклали Договір про надання професійних послуг компанії "Беттер Експіріенс". (а.с.90-101) Нотаріально посвідчений переклад вказаного договору знаходиться на ст.101-111 справи.

Крім цього, на виконання Договору 12.12.2020 сторони погодили технічне завдання компанії "Беттер Експіріенс" для професійних постачальників послуг , що визначає конкретні умови та перелік послуг, які відповідач зобов`язався надати позивачу. (а.с.112-115) Нотаріально посвідчений переклад вказаного технічного завдання знаходиться на ст.116-118 справи.

Відповідно до договору про надання професійних послуг компанії «Беттер експіріенс», компанія «Зе беттер Експіріенс Ді-Ем-Сі-Сі» (надалі «Беттер експіріенс») та ОСОБА_1 (надалі Постачальник послуг), уклали 12.12.2020 цей договір про надання професійних послуг компанії «Беттер експіріенс». Дата набрання чинності договором 14 грудня 2020 року.

Відповідно до п.1 даного договору, Постачальник послуг на постійній основі надає компанії «Беттер експіріенс» послуги, які детально викладені в Технічному завданні (надалі Послуги), протягом строку дії цього договору про надання професійних послуг без порушень та недоліків. Детальний опис Послуг та вимоги до них викладені у Технічному завданні, що погоджений та підписаний сторонами.

Відповідно до розділу І п.а п.п.1 Технічного завдання, від постачальника послуг вимагається надавати Послуги онлайн заняття: Постачальник послуг на постійній основі надає компанії «Беттер експіріенс» наступні послуги протягом строку дії цього технічного завдання: обсяг послуги іноземна валюта, тривалість заняття 60 хв., кількість занять 12 на місяць.

Відповідно до розділу І п.а п.п.2 Технічного завдання, від постачальника послуг вимагається надавати Торгові ідеї: Постачальник послуг на постійній основі надає компанії «Беттер експіріенс» наступні послуги протягом строку дії технічного завдання: Обсяг послуги - DAX/US30, коефіцієнт виграшу - *щонайменьше 70% коефіціент виграшу (буде оцінюватись на щотижневій основі), сума щонайменше 15 на місяць.

Відповідно до п.2 Договору, Постачальник послуг отримує плату за Послуги, яка передбачена в Технічному завданні.

Відповідно до п.4 Технічного завдання, Постачальник Послуг отримує плату: 70 доларів США за онлайн зайняття; 1000 доларів США за місяць Торгові ідеї.

Відповідно до п.3 Технічного завдання, строк дії технічного завдання такий самий, як і строк дії відповідного договору про надання професійних послуг, у тому числі Дата набрання чинності, за винятком, якщо в технічному завданні зазначено про інше.

Відповідно до п.6 Договору, цей договір набуває чинності з дати набрання чинності, яка передбачена на сторінці 1 цього договору про надання професійних послуг, та зберігає свою юридичну силу протягом двох років починаючи з дати набрання чинності.

Так, п. 5(а) Договору визначено, що якщо Постачальник послуг не може провести лекцію з будь-якої причини та попередньо не повідомить компанію «Беттер експіріенс» прийнамні за сімдесят дві години до запланованого заняття (у випадку виникнення надзвичайної ситуації), компанія «Беттер експіріенс» має право здійснити відрахування з суми плати за послуги пропорційно до пропущених постачальником послуг годин. Таке відрахування здійснюється додатково до одноразового штрафу в розмірі 20% від сукупної плати за послуги, якщо Постачальник послуг пропустить навіть одну лекцію з власної вини.

Відповідно до п.5 Технічного завдання від Постачальника послуг вимагається надати звіт про результати виконання після того, як він завантажить відеозапис онлайн заняття, як вимагається відповідно до Технічного завдання. Звіт має бути направлений протягом 24 годин з моменту закінчення онлайн заняття.

Компанія «Беттер експіріенс» також готує щомісячний звіт про перевірку результатів роботи Ростачальника послуг та направляє його відповідному Постачальнику послуг з метою оцінки результатів роботи.

Листом-вимогою №31/01 від 31.01.2022 представник позивача повідомив відповідача про необхідність сплати неустойки та відшкодування збитків. (а.с.34) Факт відправлення вказаного листа підтверджується описом вкладення у цінний лист та накладною «Укрпошти» №466. (а.с.35-36)

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (абзац другий частини першої, частина друга статті 77 ЦПК України).

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на якi вона посилається як на підставу своїх вимог i заперечень. Частиною 3 вказаної статтi передбачено, що доказуванню підлягають обставини, якi мають значення для ухвалення рішення у справi i щодо яких у сторін та інших осiб, якi беруть участь у справi, виникає спiр.

Відповідно до ч.1 ст.509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

За положеннями ч.1 ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст.525 ЦК України).

Відповідно до ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки (ч.1 ст.611 ЦК України).

Згідно з ч.1 ст.901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором (ч.1 ст.903 ЦК України).

Статтею 629 Цивільного кодексу встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч.1 ст.546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності.

Згідно з ч.1 ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Статтею 551 ЦК України передбачено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

За положеннями ч.1 ст.550 ЦК України право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.

Представник позивача стверджує, що відповідач, всупереч наведеним нормам Закону та умовам укладеного договору від 12.12.2020 про надання професійних послуг порушив зобов`язання з надання зазначених в договорі послуг. На підтвердження факту невиконання відповідачем умов договору, представником позивача суду було надано перевірку якості виконання роботи ОСОБА_1 за період з лютого по квітень 2021 року (а.с. 17-18). Вказані документи надані англійською мовою. Переклад міститься в справі на аркушах 28 (на звороті) 29.

З огляду на викладене, суд звертає увагу на наступне.

Згідно ч. ч. 2-3 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Особливу увагу суд звертає на положення ч. 4 ст. 12 ЦПК України, згідно якої кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

У свою чергу, із наданих ВССУ роз`яснень, які викладені у листі «Про практику розгляду судами цивільних справ з іноземним елементом» від 16.05.2013р., п.10, слідує, що суд приймає документи, складені мовами іноземних держав, за умови супроводження їх нотаріально засвідченим перекладом українською мовою. Отже, у разі, коли письмові докази подаються до суду іноземною мовою, додається їх засвідчений у встановленому порядку переклад українською мовою. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально посвідчена в порядку ст. 79 Закону України «Про нотаріат».

Відповідно до ст. 79 Закону України «Про нотаріат» від 02.09.1993 № 3425-XII нотаріус засвідчує вірність перекладу документа з однієї мови на іншу, якщо він знає відповідні мови. Якщо нотаріус не знає відповідних мов, переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус.

За змістом пунктів 3.2 3.5 глави 8 розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 р. № 296/5, переклад має бути зроблений з усього тексту документа, що перекладається, і закінчуватися підписами. Під текстами оригіналу та перекладу вміщується підпис перекладача у разі здійснення перекладу перекладачем. Посвідчувальний напис викладається під текстами документа і перекладу з нього. Переклад, розміщений на окремому від оригіналу чи копії аркуші, прикріплюється до нього, прошнуровується і скріплюється підписом нотаріуса і його печаткою.

Суд звертає увагу, що Договір про надання професійних послуг від 12.12.2020 та технічне завдання компанії «Беттер Експіріенс» для професійних постачальників послуг відповідають зазначеним вище вимогам законодавства.

Одночасно суд звертає увагу, що надані представником позивача переклади перевірки якості виконання роботи ОСОБА_1 за період лютий-квітень 2021 року (а.с. 17-18) зазначеним вимогам не відповідають, оскільки під текстами оригіналу та перекладу не вміщений підпис перекладача. Посвідчувальний напис не викладено під текстами документа і перекладу з нього. Переклад, не розміщений на окремому від оригіналу чи копії аркуші, не прикріплений до нього, не прошнурований і не скріплений підписом нотаріуса і його печаткою. Відтак суд не може вважати такий переклад вірним перекладом доказу, що викладений на іноземній мові.

Оскільки позивачем не надано належного перекладу на державну мову документу, що викладений іноземною мовою, суд позбавлений можливості здійснювати самостійний переклад вказаного доказу та відображати такий переклад у тексті рішення.

Таким чином, оскільки перевірки якості виконання роботи ОСОБА_1 за період лютий-квітень 2021 року є єдиними доказами на які представник позивача посилається у позові, як на підставу невиконання відповідачем своїх зобов`язань перед позивачем, тому суд не має можливості встановити факт невиконання відповідачем умов договору за допомогою наявних в матеріалах справи доказів.

Згідно до ч.7 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, а тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для стягнення збитків за договором про надання професійних послуг від 12.12.2020.

Щодо позовної вимоги про стягнення неустойки, суд дійшов наступного висновку.

Згідно зі ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Як передбачено ст. 623 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов`язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред`явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Збитками визначаються втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права, а також доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (п. 2 ч. 2 ст. 22 ЦК України).

Суд звертає увагу, що позивачу потрібно довести факт заподіяння йому збитків, розмір зазначених збитків та докази невиконання зобов`язань та причинно-наслідковий зв`язок між невиконанням зобов`язань та заподіяними збитками.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 14.02.2018 у справі № 910/6657/16, від 07.02.2018 у справі № 917/1651/16, а також у постановах Верховного Суду України від 09.11.2016 у справі № 3-1071гс16, від 28.01.2015 у справі N 3-210гс14.

Відшкодування збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності і для застосування такої міри відповідальності необхідна наявність всіх елементів складу правопорушення, а саме: протиправна поведінка, дії чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитків), наявність та розмір понесених збитків; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного з елементів, відповідальність у вигляду відшкодування збитків не наступає.

При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Отже, для правильного вирішення спорів, пов`язаних з відшкодуванням шкоди, важливе значення має розподіл між сторонами обов`язку доказування, тобто визначення, які юридичні факти повинен довести позивач або відповідач.

Виходячи з цього, позивач повинен довести факт спричинення збитків, обґрунтувати їх розмір, довести безпосередній причинний зв`язок між правопорушенням та заподіянням збитків і розмір відшкодування. Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою та шкодою потерпілої сторони.

Враховуючи припис частини четвертої статті 623 Цивільного кодексу України, на кредитора покладений обов`язок довести розмір збитків, заподіяних йому порушенням зобов`язання. При цьому кредитор повинен не тільки точно підрахувати розмір збитків, але й підтвердити їх документально. При визначенні розміру упущеної вигоди мають враховуватися тільки ті точні дані, які безспірно підтверджують реальну можливість отримання грошових сум або інших цінностей, якби зобов`язання було виконано боржником належним чином.

Вказана правова позиція узгоджується із правовою позицією Верховного Суду у постанові від 25.06.2019 у справі № 910/422/18.

Як передбачено ч. 4 ст. 623 ЦК України, при визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Отже, для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; 4) вини та встановлення заходів, вжитих стороною для одержання такої вигоди.

Важливим елементом доказування наявності неодержаних доходів (упущеної вигоди) є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками потерпілої особи. Слід довести, що протиправна поведінка, дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи - наслідком такої протиправної поведінки.

Неодержаний дохід (упущена вигода) - це рахункова величина втрат очікуваного приросту в майні, що базується на документах, які беззастережно підтверджують реальну можливість отримання потерпілим суб`єктом господарювання грошових сум (чи інших цінностей), якби учасник відносин у сфері господарювання не допустив правопорушення. Якщо ж кредитор не вжив достатніх заходів, щоб запобігти виникненню збитків чи зменшити їх, шкода з боржника не стягується.

Пред`явлення вимоги про відшкодування неодержаних доходів (упущеної вигоди) покладає на кредитора обов`язок довести, що ці доходи (вигода) не є абстрактними (не можуть обґрунтовуватися гіпотетично та на прогнозах), а дійсно були б ним отримані в разі належного виконання боржником своїх обов`язків (повинні мати чітке документальне обґрунтування). Наявність теоретичного обґрунтування можливості отримання доходу ще не є підставою для його стягнення.

Зазначені висновки узгоджуються з правовою позицією, викладеною у постановах Верховного Суду від 02.03.2021 у справі № 922/1742/20, від 17.02.2021 у справі № 916/450/20, від 03.11.2020 у справі № 916/3563/19, від 20.10.2020 у справі № 910/17533/19, від 26.02.2020 у справі № 914/263/19.

Крім того, при обрахуванні розміру упущеної вигоди мають враховуватися тільки ті точні дані, які безспірно підтверджують реальну можливість отримання грошових сум, або інших цінностей, якби права позивача не були порушені. Нічим не підтверджені розрахунки про можливі доходи до уваги братися не можуть. Розмір упущеної вигоди повинен визначатися з урахуванням часу, протягом якого тривали протиправні дії відповідача, розумних витрат на отримання доходів, які позивач поніс би, якби не відбулося порушення права.

Надана представником позивача сума зниження продажів, спричиненого порушенням договору надання професійних послуг паном ОСОБА_2 (а.с.41) надана англійською мовою. Переклад вказаного документа (а.с.41 на звороті) не відповідає вимогам ст. 79 Закону України «Про нотаріат» від 02.09.1993 № 3425-XII, оскільки під текстами оригіналу та перекладу не вміщений підпис перекладача; посвідчувальний напис не викладено під текстами документа і перекладу з нього; переклад, не розміщений на окремому від оригіналу чи копії аркуші, не прикріплений до нього, не прошнурований і не скріплений підписом нотаріуса і його печаткою. Відтак суд не може вважати такий переклад вірним перекладом доказу, що викладений на іноземній мові, а даний доказ належним та достовірним.

Крім цього, представник позивача в позовній заяві зазначив, що на підтвердження розміру вказаних у позові збитків з об`єктивних причин не має можливості подати разом із позовом висновок експерта, проте даний висновок буде наданий під час розгляду справи.

Представником позивача не було надано суду висновок експерта про завдані відповідачем позивачу збитки, ані до початку розгляду справи по суті, ані на стадії судового розгляду.

Також суд звертає увагу, що представником позивача не надано інших належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження факту наявності вини відповідача у заподіянні вказаних збитків, наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та збитками, а також доказів, що компанія «Better Experience DMCC» вживала заходів, щоб запобігти виникненню збитків чи зменшити їх.

Врахувавши наведені приписи законодавства, встановивши, що позивачем не доведено за допомогою належних та допустимих доказів наявності всіх елементів складу правопорушенн, як необхідної умови застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленої вимоги та відмову у її задоволенні.

Виходячи з наведеного вище, позов є необгрунтованим та безпідставним, а тому не підлягає задоволеню повністю.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позову, судові витрати (судовий збір та витрати на правову допомогу) у порядку ст. 141 ЦПК України не підлягають стягненню з відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. 11, 22, 509, 525, 526, 546, 549, 550, 551, 610, 611, 623, 629, 901, 903 ЦК України, ст.. 9, 12, 76, 77, 81, 141, 178, 191, 223, 263-265, 280-283, 354 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

В задоволенні позову компанії «Better Experience DMCC» до ОСОБА_1 про стягнення неустойки та відшкодування збитків відмовити.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня отримання його копії.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення безпосередньо до Вінницького апеляційного суду.

Учасники справи:

позивач компанія «Better Experience DMCC», місцезнаходження юридичної особи: Об`єднані Арабські Емірати, м. Дубаї, Платинова Вежа, Кластер 1, № блоку 1601-А, Джумейра Лейк Таверс, поштова скринька 48800, ідентифікаційний код юридичної особи DMCC184111;

відповідач ОСОБА_1 , паспорт Республіки Гана НОМЕР_1 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя: