Провадження № 2/185/934/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 березня 2023 року м.Павлоград
13.12.2022 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 ,мотивуючи тим, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 , в якій і по сьогоднішній день проживає і продовжує бути зареєстрованою. Разом з позивачем в даній квартирі зареєстрований її син ОСОБА_2 . Відповідач з лютого 1996 року виїхав з України, працює та проживає за межами України У Сполучених Штатах Америки. З 31 січня 2005 року став громадянином США. ОСОБА_2 працює в ТОВ «Амазон.ком Сервісез» на постійній основі на посаді менеджера ІІ. Комунальні служби в своїх розрахунках вказують кількість мешканців 2 особи та нараховують по своїм тарифам відповідні розміри грошових коштів.
Просить суд визнати ОСОБА_2 зареєстроване місце проживання з адресою АДРЕСА_2 РНОКПП невідомий, таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_2 .
Позивач у судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву, згідно якої просила розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала повністю, просила їх задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причину неявки суду не повідомив, відзив на позов не подав.
Суд, враховуючи думку позивача, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано, відповідно відомостей з Державного реєстру речових прав, за ОСОБА_1 , на підставі довідки про членство особи в кооперативі та внесення таким членом кооперативу пайового внеску в повному обсязі, серія та номер: 81/10-18, виданий 10.10.2018, видавник: Житлово-будівельний кооператив №17 «Мирний».
У вищевказаній квартирі зареєстровано місце проживання, зокрема, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (з 15.05.1997 року по теперішній час), що підтверджується відомостями відділу реєстрації та обліку громадян виконавчого комітету Павлоградської міської ради від 27.12.2022 року №1566.
Відповідно до акту від 17.10.2022 року, складеного та підписаного головою правління ЖБК №17 «Мирний» Ткачук В.Є. та членами правління ЖБК №17 «Мирний» Лущаном В.І., ОСОБА_3 , перевірена квартира АДРЕСА_1 , у даній квартирі зареєстровані: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . У результаті перевірки та опитування сусідів встановлено, що у вищевказаній квартирі громадянин ОСОБА_2 з лютого 1996 року не проживає за вказаною адресою.
Відповідно до Свідоцтва про громадянство № 28879175, реєстраційний номер: НОМЕР_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 31.01.2005 року був визнаний громадянином Сполучених Штатів Америки.
Відповідно до статті 150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.
Згідно зі статтею 156 ЖК України члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки.
Аналіз вищенаведених правових норм дає підстави для висновку про те, що право членів сім`ї власника квартири користуватись жилим приміщенням може виникнути та існувати лише за умови, що така особа є членом сім`ї власника житлового приміщення, власник житлового приміщення надавав згоду на вселення такої особи, як члена сім`ї.
Статтею 317 ЦК України передбачено, що власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місце знаходження майна.
Відповідно до частин першої, другої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства.
Згідно із частиною першою статті 383 ЦК України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб.
Положеннями статті 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
З огляду на викладене, враховуючи, що ОСОБА_2 користувався спірним жилим приміщенням на правах члена сім`ї власника квартири, відповідач за місцем реєстрації фактично не проживає з лютого 1996 року більше двадцяти шести років, тобто, відсутній достатній та триваючий зв`язок із конкретним місцем, власник квартири має намір користуватись й розпоряджатись ним, суд дійшов висновку про те, що право користування відповідача чужим майном, припинилось, а тому існують підстави для задоволення позову.
Керуючись ст. 5, 12, 13, 81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 273, 280-284 ЦПК України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи таким, що втратив право користування житловим приміщенням задовольнити у повному обсязі.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_4 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області шляхом подачі в 30-денний строк, з дня його проголошення, апеляційної скарги.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст. 354 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя А. О. Врона