Справа № 212/627/23
У Х В А Л А

30 січня 2023 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Колочко О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про стягнення невиплаченої одноразової виплати працівнику при виході на пенсію за віком, стягнення середнього заробітку за час затримки повного розрахунку при звільненні, моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

26 січня 2023 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник- адвокат Толстих О.Ю., звернулася до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про стягнення невиплаченої одноразової виплати працівнику при виході на пенсію за віком, стягнення середнього заробітку за час затримки повного розрахунку при звільненні, моральної шкоди.

Зазначена позовна заява, на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, передана в провадження судді Колочко О.В. 27 січня 2023 року.

Позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України.

Згідно ч. 3 ст. 177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору.

У відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Відповідно до ч. 1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Так, представником позивача до позовної заяви додано клопотання про відстрочення сплати судового збору, у зв`язку із скрутним матеріальним становищем позивача, однак жодних документів на підтвердження викладених у клопотанні обставин до позову не додано, а відтак вважаю, що вказане клопотання не підлягає задоволенню.

Згідно п. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільняються від сплати судового збору позивачі у справі про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Разом з тим, п. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не містить вказівки на те, що від сплати судового збору під час розгляду справи звільняються позивачі у справах про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Відповідно до вимог ст. 1 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Згідно з вимогами ст. 2 Закону України «Про оплату праці», до структури заробітної плати входять: 1) Основна заробітна плата. Це винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців. 2) Додаткова заробітна плата. Це винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій. 3) Інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Таким чином, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою. Тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати, а тому за відповідні вимоги працівники-позивачі повинні сплачувати судовий збір у порядку, встановленому законом.

Такого висновку дійшла і Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 30.01.2019 р. у справі № 910/4518/16, у якій погодилася з попередніми правовими позиціями Верховного суду України, що вимоги щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні не належать до вимог, за пред`явлення яких до роботодавця працівники-позивачі були звільнені від сплати судового збору, а отже підлягають оплаті судовим збором.

Також суд звертає увагу на те, що вимога про відшкодування моральної шкоди, заявлена позивачем та визначена у грошовому вимірі, є також майновою вимогою, внаслідок чого судовий збір підлягає оплаті за таку вимогу, як за вимогу майнового характеру.

Аналогічна правова позиція була викладена Верховним Судом у постанові від 28 листопада 2018 року по справі № 761/11472/15-ц.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Враховуючи, що позивач звернулась до суду із позовом 26 січня 2023 року, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1073,60 гривень за заявленими вимогами про стягнення середнього заробітку за час затримки повного розрахунку при звільненні, стягнення моральної шкоди та надати до суду оригінали документів, що підтверджують сплату судового збору.

Судовий збір підлягає сплаті за наступними платіжними реквізитами:

«отримувач коштів ГУК у Дн-кій обл./Покр.р/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155, Банк отримувача Казначейство України, Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0004648, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу *;101;___(реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом __ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу (назва суду, де розглядається справа)».

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

На підставі викладено, керуючись ст. ст.177,185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Толстих Олександр Юрійович, про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про стягнення невиплаченої одноразової виплати працівнику при виході на пенсію за віком, стягнення середнього заробітку за час затримки повного розрахунку при звільненні, моральної шкоди, - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Роз`яснити позивачу вимоги статті 185 ЦПК України, якщо відповідно до ухвали у встановлений строк вимоги будуть виконані, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі невиконання вимоги суду, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Колочко