ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 638/3212/16-ц Номер провадження 22-ц/814/1304/23Головуючий у 1-й інстанції Хайкін В.М. Доповідач ап. інст. Хіль Л. М.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Хіль Л.М.

суддів: Лобова О.А., Пилипчук Л.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Полтава апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» на ухвалу Дзержинського районного суду м.Харкова від 23 грудня 2021 року

по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_1 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 , Служба у справах дітей по Шевченківському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про звернення стягнення на предмет іпотеки,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова знаходиться цивільна справа за вищевказаним позовом.

Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 23 грудня 2021 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» залишено без розгляду.

Скасовано заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 02 жовтня 2017 року по справі №638/3212/16-ц за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_1 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 , Служба у справах дітей по Шевченківському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про звернення стягнення на предмет іпотеки у вигляді заборони відчуження на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Не погодившись з вказаною ухвалою, її в апеляційному порядку оскаржив представник ТОВ «ОТП Факторинг Україна», адвокат Вельковський Станіслав Володимирович.

В обгрунтування апеляційної скарги вказував, що висновки суду першої інстанції не відповідають дійсним обставинам справи та спростовуються матеріалами справи.

Вказував, що з матеріалів справи вбачається, що позивач надав до суду заяву у якій зазначив, що підтримує заявлені позовні вимоги та просить слухати справу за відсутністю представника позивача.

Ураховуючи викладене, прохав скасувати ухвалу Дзержинського районного суду м.Харкова від 23 грудня 2021 року та направити справу на новий розгляд до дзержинського районного суду.

Від ОСОБА_1 надійшов відзив, у якому останній прохав залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце слухання справи у судове засідання не з`явився та не повідомив причини неявки.

Від ОСОБА_1 надійшла заява про відкладення слухання справи, у зв`язку з фізичною неможливістю прибути у судове засідання.

Відповідно до п.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

За таких обставин суд апеляційної інстанції не визнає причини неявки зазначені у клопотанні поважними та вважає за можливе розглядати справу за відсутності ОСОБА_1 .

З огляду на положення ч.2 ст.372 ЦПК України вказане не перешкоджає розгляду справи та узгоджується з правовою позицією від 13 липня 2022 року у справі № 761/14537/15-ц.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до п. п. 3, 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення ухвалене у справі не відповідає вказаним вимогам.

Залишаючи позов без розгляду у зв`язку з повторною неявкою сторони позивача в судові засідання, місцевий суд виходив з того, що у судові засідання, призначені на 22.07.2021 року, 11.10.2021 року, 23.12.2021 року уповноважений представник у судове засідання не з`явився. Лише на судове засідання, що призначалось на 22.07.2021 року надіслав до суду заяву про відкладення судового розгляду у зв`язку із зайнятістю представника у іншому судовому засіданні, натомість на дати 11.10.2021 року та 23.12.2021 року жодних заяв про розгляд справи за відсутністю, відкладення судового засідання чи інших заяв/клопотань від сторони позивача до суду не надходило.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Пунктом 16 частини першої статті 353 ЦПК України передбачено, що окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо залишення позову (заяви) без розгляду.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку: ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6, 7, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Матеріалами справи встановлено, що заочним рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.01.2018 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки задоволено: звернуто стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 за кредитним договором №ML-705/128/2008 у розмірі 2938757,60 грн шляхом визнання за Товариством з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» права продажу будь-якій особі-покупцеві предмету іпотеки за іпотечним договором №РМL-705/128/2008, а саме: трьохкімнатну квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 за ціною не нижче 528078 грн 50 коп. з наданням всіх повноважень продавця (у тому числі: отримання дублікатів правовстановлюючих документів на нерухомість, здійснення будь-яких платежів за продавця, отримувати будь-які документи, довідки витяги з реєстру прав власності на нерухоме майно в органах Державної реєстраційної служби України, БТІ, ВРЖЕУ, нотаріату, тощо) за ціною, на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, визначеною на підставі оцінки майна, проведеної суб`єктом оціночної діяльності на час укладення правочину щодо відчуження; передано предмет іпотеки: трьохкімнатну квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 в управління Товариству з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» на період до його реалізації з метою збереження предмета іпотеки з наданням права обладнання предмету іпотеки новими охоронними пристроями, вільного доступу до нерухомого майна, зміни замків, а також укладення договорів на охорону із спеціалізованими підприємствами; вирішено питання про розподіл судових витрат.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 24.10.2018 року заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» про зміну способу виконання рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.01.2018 року по справі №638/3212/16-ц за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки задоволено: змінено спосіб виконання рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.01.2018 року по справі №638/3212/16-ц в частині звернення стягнення на предмет іпотеки таким чином: звернути стягнення на предмет іпотеки за договором №РМL-705/128/2008 в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 за кредитним договором №ML-705/128/2008 у розмірі 2938757, 60 грн, а саме: трьохкімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження».

15.02.2019 року ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова із заявою про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.01.2018 року у вказаній справі.

Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 11.03.2019 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.01.2018 року задоволено, заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.01.2018 року скасовано, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 14.05.2019 року залучено до участі у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки третю особу, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Службу у справах дітей по Шевченківському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради (61145, м. Харків, пр-т. Науки, буд. 17-А).

Так з матеріалів справи вбачається, що на судове засідання, що призначалось на 22.07.2021 року представник Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» надіслав до суду заяву про відкладення судового розгляду у зв`язку із зайнятістю у іншому судовому засіданні.

В матеріалах справи відсутні докази щодо повідомлення місцевим судом позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» про судові засідання, призначені на 07.10.2021 року та 23.12.2021 року.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Статтею 128 ЦПК України передбачено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Судова повістка юридичній особі направляється за її місцезнаходженням або за місцезнаходженням її представництва, філії, якщо позов виник у зв`язку з їхньою діяльністю.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини першої, пунктів 1, 2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишаючи позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» без розгляду, місцевий суд виходив з того, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» повторно не з`явилося до суду без поважних причин, від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Однак вказані висновки суду зроблені з порушенням норм процесуального права з огляду на таке.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц (провадження № 61-4801св20), від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18 (провадження № 61-3617св19), від 28 липня 2021 року у справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21).

Так внаслідок неналежного повідомлення позивача про розгляд справи, ухвалене судом судове рішення не може вважатися законним і обґрунтованим, а тому підлягає скасуванню з передачею справи на новий розгляд.

Оскільки ухвала суду першої інстанції прийнята з порушенням норм процесуального права, апеляційний суд у складі колегії суддів приходить до висновку про її скасування та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 368, ст. 374, ст. ст. 379, 381- 384, 389 ЦПК України

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» - задовольнити.

Ухвалу Дзержинського районного суду м.Харкова від 23 грудня 2021 року скасувати.

Цивільну справу за Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_1 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 , Служба у справах дітей по Шевченківському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про звернення стягнення на предмет іпотеки направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня її проголошення, шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий суддя : Л.М. Хіль

Судді: О.А. Лобов

Л.І. Пилипчук