У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 лютого 2023 р. м. Кобеляки

Кобеляцький районний суд Полтавської області у складі головуючого судді Макрачука С.М., отримавши заяву ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог,

Встановив:

01 грудня 2022 року до Кобеляцького районного суду Полтавської області надійшов позов ОСОБА_1 , у якому останній прохає:

- зобов`язати Товарситво з обмеженою відповідальністю "Зоря" надати йому направлення на медико-соціальну експертизу у Полтавському ЦМСЕ Полтавської обласної ради для визначення відсотків втрати професійної працездатності в результаті отриманої позивачем травми 31.05.1987.

- стягнути з відповідача понесені судові витрати у розмірі 992,40 грн.

Ухвалою від 05 грудня 2022 року позов прийнятий до розгляду в порядку загального позовного провадження, призначено у справі підготовче судове засідання на 26 грудня 2022 року.

Протокольною ухвалою від 26 грудня 2022 року підготовче судове засідання відкладено на 20 січня 2023 року на підставі п.1 ч.2 ст. 223 ЦПК України у зв`язку з відсутністю відомостей про повідомлення відповідача про дату, час і місце проведення підготовчого засідання.

10 січня 2023 року до Кобеляцького районного суду Полтавської області надійшли відзив ТОВ "Зоря" на позов ОСОБА_1 та зустрічний позов, у якому ТОВ "Зоря" прохає:

- визнати недійсним Акт № 1 про нещасний випадок від 02.06.1987;

- виршити питання судових витрат.

Ухвалою від 11 січня 2023 року зустрічний позов ТОВ "Зоря" прийнятий до розгляду і об`єднаний у одне провадження із первісним позовом.

Ухвалою від 20 січня 2023 року підготовче судове засідання відкладено на 15 лютого 2023 року за клопотанням позивача, який повідомив про неможливість прибуття до суду у зв`язку з хворобою.

14 лютого 2023 року до Кобеляцького районного суду Полтавської області за вх.№ 1216/23 надійшла заява ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог.

У поданій заяві позивач прохає:

1. Витребувати від ТОВ "Зоря" особову справу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

2. Витребувати з трудового архіву Кобеляцького району Полтавської області справу № 266 (або належним чином завірену копію), на підставі якої були видані архівні довідки від 17.10.2022 року за вих.№ Ф-01-09/352;

3. Викликати та допитати в судовому засіданні свідків: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ; ОСОБА_3 , місце проживання: АДРЕСА_2 ; ОСОБА_4 , місце проживачання: АДРЕСА_3 ; ОСОБА_5 , місце проживання: АДРЕСА_4 ;

4 Встановити факт нещасного випадку на виробництві, який стався з ОСОБА_1 31 травня 1987 року о 15:00 год. перебуваючи у трудових відносинах із Кобеляцьким промкомбінатом Полтавської області внаслідок якого йому було заподіяно травму ліктьової кістки правої руки;

5. Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Зоря" провести поторне розслідування нещасного випадку та скласти відповідний належно оформлений акт з урахуванням дійсних обставин, про нещасний випадок на виробництві з ОСОБА_1 31.05.1987 року;

6. Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Зоря" надати направлення ОСОБА_1 на проходження МСЕК в КП "Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи Полтавської обласної ради";

7. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Зоря" понесені позивачем витрати на сплату судового збору при звернення до суду в розмірі 2602 грн. 00 коп.

Перевіривши заяву ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог суд робить такі висновки.

Відповідно до п.2 ч.2 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу:позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Таким чином, чинним цивільним процесуальним законом визначено три самостійні можливі дії позивача: збільшення або зменшення розміру позовних вимог; зміна предмету позову; зміна підстав позову.

У постанові від 09 липня 2020 року по справі № 922/404/19, витяг з якої зазначає позивач у поданій заяві про збільшення розміру позовних вимог, Верховний Суд зробив такі висновки:

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 у справі N 925/185/19, від 23.01.2020 у справі N 925/186/19.

У постанові від 22 липня 2021 року по справі № 910/18389/20, витяг з якої позивач також зазначає у поданій заяві про збільшення розміру позовних вимог, Верховний Суд зробив аналогічні висновки, дещо доповнивши їх:

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Одним із принципів цивільного судочинства є принцип диспозитивності (п.5 ч.3 ст. 2 ЦПК України), який означає, що процесуальні правовідносини виникають, змінюються і припиняються за ініціативи безпосередніх учасників спірних матеріальних правовідносин, які мають можливість за допомогою суду розпоряджатися процесуальними правами і спірним матеріальним правом.

Він, зокрема, реалізується шляхом самостійного визначення позивачем свох процесуальних дій саме як зміну предмету позову, зміну підстав позову, збільшення позовних вимог, на що вказував Верховний Суд у вже згаданій постанові від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та у постановах Верховного Суду від 08 травня 2018 року у справі 922/1249/17 та від 23 квітня 2019 року у справі 911/1602/18.

У поданій 14 лютого 2023 року заяві вимоги №1,2 є клопотаннями про витребування доказів, вимога №3 є клопотанням про виклик свідків, а вимога №7 є заявою з приводу розподілу судових витрат, а тому не підлягають врахуванню при вирішенні питання прийняття заяви про збільшення розміру позовних вимог до розгляду.

У поданій 14 лютого 2023 року заяві позивач змінює вимогу первісної позовної заяви із "зобов`язати Товарситво з обмеженою відповідальністю "Зоря" надати направлення на медико-соціальну експертизу у Полтавському центрі медико-соціальної експертизи Полтавської обласної ради для визначення відсотків втрати професійної працездатності в результаті отриманої позивачем травми 31.05.1987" на "зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Зоря" надати направлення ОСОБА_1 на проходження МСЕК в КП "Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи" Полтавської обласної ради" (вимога № 6 заяви про збільшення розміру позовних вимог). Вказане має розцінюватися як зміна предмету позову, оскільки позивачем заявлена раніше вимога змінена в частині адресата направлення та виключено із вимоги мету такого направлення.

Окрім того, позивачем у поданій 14 лютого 2023 року заяві висувається дві нові вимоги, а саме:

- встановити факт нещасного випадку на виробництві, який стався з ОСОБА_1 31 травня 1987 року о 15:00 год. перебуваючи у трудових відносинах із Кобеляцьким промкомбінатом Полтавської області внаслідок якого йому було заподіяно травму ліктьової кістки правої руки (вимога № 4);

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Зоря" провести поторне розслідування нещасного випадку та скласти відповідний належно оформлений акт з урахуванням дійсних обставин, про нещасний випадок на виробництві з ОСОБА_1 31.05.1987 року (вимога № 5).

Доповнення позовних вимог новими також є зміною предмету позову, про що зазначалося у загадних вище правових позиціях касаційного суду.

Абзац 2 ч.1 ст. 188 ЦПК України визначає, що похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Таким чином, після зазначеної зміни предмету позову вимога первісної позовної заяви перестає бути основною, оскільки її задоволення можливе лише у разі задоволенні вимоги про встановлення факту нещасного випадку на виробництві, що призводить до зміни обставин, на яких ґрунтується первісна вимога позивача.

Позивач у заяві від 14 лютого 2023 року викладає обґрунтування нових вимог (вимог № 4 і 5), змінюючи підставу для задоволення зміненої первісної вимоги (вимога № 6), оскільки ставить її у залежність не від обставин, на які посилався у первісній позовній заяві, а у залежність від підставовості нових заявлених позивачем вимог.

Подану заяву позивач визначив саме як заяву про збільшення розміру позовних вимог, однак вимог майнового характеру ані первісна позовна заява, ані подана заява про збільшення розміру позовних вимог не містить, що суперечить вказаним вище висновкам суду касаційної інстанції, у тому числі тим, на які посилається сам позивач.

Таким чином, у поданій позивачем заяві про збільшення розміру позовних вимог ставиться питання про зміну як предмету, так і підстав позову, та водночас не ставиться питання про збільшення розміру позовних вимог.

При цьому, за змістом поданої 14 лютого 2023 року до суду заяви, позивач фактично подав заяву, якою змінив предмет позову, змінивши також і його підстави, що є недопустимим з огляду на положення цивільного процесуального законодавства.

Як убачається з правових висновків, викладених в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.06.2018 по справі № 761/7978/15-ц, позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно співпадають сторони, підстава та предмет спору. Нетотожність хоча б одного з елементів не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору. У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення.

Верховний Суд відзначив, що під підставами позову, які згідно із ст.49 ЦПК України може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може замінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.

Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову, такий правовий висновок надано Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у рішенні від 01.11.2021 року в справі № 405/3360/17.

За встановлених обставин, виходячи з предмету спору, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття заяви позивача про зміну розміру позовних вимог, оскільки позивач не змінює розмір позовних вимог, змінюючи натомість предмет і підстави позову, що фактично свідчить про подання позивачем нової позовної заяви з визначенням іншого способу захисту та доведення заявлених вимог шляхом подання нових доказів та встановлення нових обставин, аніж ті, на які позивач посилався у первісній позовній заяві, що є недопустимим.

Водночас, згідно з ч.5 ст. 49 ЦПК України, у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Позивачем не надано докази направлення поданої заяви про збільшення розміру позовних вимог іншим учасникам справи, натомість долучені її копії у відповідній кількості, а тому, відповідно до ч.5 ст. 49 ЦПК України, подана заява підлягає поверненню позивачеві також і з цієї підстави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 49, 182, 183, 258, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

Постановив:

Відмовити у прийнятті заяви ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог до розгляду.

Заяву ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання і може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 14 лютого 2023 року.

Суддя