КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 754/145/22 Головуючий у 1 інстанції: Таран Н.Г.
Провадження № 22-ц/824/2326/2026 Доповідач:Савченко С.І.
У Х В А Л А

04 січня 2023 року м.Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Савченка С.І., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 04 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення інфляційних нарахувань та 3% річних, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 04 липня 2022 року визнано неподаною та повернуто позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення інфляційних нарахувань та 3% річних.

Не погодившись з вказаною ухвалою суду, 04 листопада 2022 року, що стверджується датою поштового штемпеля на конверті, ОСОБА_1 подав (направив поштою) безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу з пропуском п`ятнадцятиденного строку на апеляційне оскарження ухвали, встановленого ч.1 ст.354 ЦПК України.У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 ставить питання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду з посиланням на поважність причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Відповідно до ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущено строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

За змістом даних норм скаржник має право на безумовне поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали, яка постановлена за відсутності скражника, лише у випадку її оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому копії цієї ухвали.

З матеріалів справи вбачається, що ухвала Деснянського районного суду міста Києва постановлена і складена 04 липня 2022 року без виклику і повідомлення учасників справи. ОСОБА_1 отримав повний текст оскаржуваної ухвали засобами поштового зв`язку 18 жовтня 2022 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи (а.с.33), а відтак останній мав подати скаргу протягом п`ятнадцяти днів, чого не зробив.

При цьому посилання ОСОБА_1 на те, що він подав апеляційну скаргу 02 листопада 2022 року, тобто у п`ятнадцятиденний строк, спростовуються датою відправки поштового конверта зі скаргою, на якому мається поштовий штемпель із датою - 04 листопада 2022 року.

Апеляційний суд відхиляє надану скаржником копію фіскального чеку від 02 листопада 2022 року, яка на думку останнього підтверджує факт відправки ним скарги саме 02 листопада 2022 року, оскільки фіскальний чек виданий Відділенням поштового зв`язку № 32 АТ «Укрпошта», що знаходиться за адресою: 01032, м.Київ, Шевченківський район, вул.Саксаганського 88, а конверт, у якому направлялася апеляційна скарга до суду та який долучений до матерів справи, згідно чіткого відбитку штемпеля відправлено 04 листопада 2022 року з Відділення поштового зв`язку МСП 601 АТ «Укрпошта», що розташоване у Солом`янському районі Києва за адресою: м.Київ, вул.Георгія Кірпи 2.

Відповідно до ч.3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст.354 ЦПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані не поважними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Окрім того, апеляційна скарга ОСОБА_1 не відповідає вимогам п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України, оскільки не оплачена судовим збором у визначеному законом розмірі.

Відповідно до положень п.3 ч.4 та ч.5 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

У своїй апеляційній скарзі ОСОБА_1 заявив клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги. Клопотання мотивоване тим, що у 2020 році, який передував року звернення із даним позовом до суду, позивач взагалі не мав доходів. На підтвердження чого додав до апеляційної скарги копію Відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за 2020 рік, наданими 29 грудня 2021 року Головний управлінням ДПС України у м.Києві Державної податкової служби України за вих.№ 1937/Г26-15-50-04-24. Враховуючи положення п.1 ч.1, ч.2 ст.8 ЗУ «Про судовий збір» просить звільнити його від сплати судового збору.

Розглянувши клопотання ОСОБА_1 , вивчивши матеріали справи, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання з таких міркувань.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст.8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Як вбачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (ч.2 цієї ж статті):

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

З аналізу ст.8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду навіть за наявності однієї із вказаних у статті умов.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Апеляційний суд керується позицією ЄСПЛ, який неодноразово вказував, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При цьому в рішеннях у справах «Kniat v. Poland» та «Jedamski and Jedamska v. Poland» ЄСПЛ вказав, що оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Проте, належних та допустимих доказів на підтвердження того, що майновий стан скаржника перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі ОСОБА_1 не надав. Копію Відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за 2020 рік, наданими 29 грудня 2021 року Головний управлінням ДПС України у м.Києві Державної податкової служби України за вих.№ 1937/Г26-15-50-04-24 суд апеляційної інстанції не приймає до уваги, оскільки у ній відображаються відомості про доходи за 2020 рік, у той час як позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою у 2022 році, а відтак має подати відомості про доходи за 2021 рік.

Окрім того, наведені у клопотанні підстави не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, та їх не можна вважати такими, що унеможливлюють чи утруднюють його сплату, а тому враховуючи, що безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом, клопотання задоволенню не підлягає.

Таким чином, скаржнику необхідно подати до суду належні та допустимі докази про його майновий стан та про неможливість сплатити судовий збір у встановленому законодавством порядку і розмірі, а саме відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків Державної фіскальної служби України за попередній 2021 рік, повідомити суду про наявність чи відсутність на праві власності нерухомого або ціного рухомого майна, розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку, відомості про те чи є пенсіонером, особою з інвалідністю тощо, або сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги.

Апеляційний суд звертає увагу позивача, що єдиним органом, який має повну інформацію про розмір отриманого доходу фізичної особи за 2021 рік, є Державна податкова служба України, де міститься повна інформація про суми отриманих доходів фізичних осіб.

Відповідно до положень п.п. «1.9» ч.2 ст.4 Закону України Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою сплачується 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01.01.2021 року складає 454 грн.)

Отже, розмір судового збору за апеляційне оскарження ухвали становить 454 грн.

Згідно реквізитів рахунку станом на 2022 рік для сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції до Київського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися за наступними платіжними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином: *;101;_____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом _______(ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ____(Дата оскаржуваного рішення) по справі _____(Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

За правилами ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.356 цього Кодексу, застосовуються положення ст.185 цього Кодексу про залишення без руху.

За таких обставин, апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення вказаних недоліків, а саме: звернутись до суду із заявою (клопотанням) про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних підстав для його поновлення, сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги на ухвалу суду у сумі 496,20 грн. та надати суду апеляційної інстанції оригінал платіжного документу, або подати до суду належні та допустимі докази, які б давали суду підстави для звільнення від сплати судового збору чи його зменшення відповідно до положень ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.127, 185,356, 357, 358 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 04 липня 2022 року залишити без руху та надати десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду С.І. Савченко