Справа № 289/2362/22
Номер провадження 2/289/144/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.01.2023 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Кириленка О.О.,

з участю секретаря судового засідання Науменко І.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні в приміщенні суду за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Свої вимоги обґрунтовує тим, що ОСОБА_4 склала заповіт на його ім`я та ОСОБА_5 , згідно якого заповіла належний на праві особистої приватної власності будинок в с. Мар`янівка. Позивач про наявність заповіту дізнався лише у листопаді 2022 року, а тому був позбавлений можливості у встановлений законом строк звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Спадщину після смерті ОСОБА_4 прийняв відповідач, який не заперечує щодо визначення позивачеві як спадкоємцю за заповітом додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , проте письмову згоду на прийняття спадщини, у відповідності до положень ч. 2 ст. 1272 ЦК України не може надати позивачеві, оскільки прийняв спадщину на підставі рішення Радомишльського районного суду Житомирської області від 21.07.2021 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, ухваленого у справі № 289/1117/21. ОСОБА_3 , яка є також спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_4 не має намір оформляти спадщину.

Ухвалою судді від 21.12.2022 справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження (а.с. 17-18).

Учасники справи в підготовче засідання не з`явились, однак звернулися до суду з заявами, в яких просять справу розглянути без їх участі, позивач позов підтримує, просить судові витрати віднести на його рахунок, а відповідач позовні вимоги визнає (а.с. 71, 73).

Окрім того від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача надійшла також заява, в якій вона зазначила, що шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 нею пропущено свідомо, звертатись в суд за продовженням цього строку не буде і на спадщину не претендує (а.с. 72).

Розгляд справи здійснюється без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 (а.с. 5), після смерті якої відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 7).

Згідно заповіту від 02.12.2006, ОСОБА_4 заповіла позивачу та третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача належний на праві особистої приватної власності будинок в АДРЕСА_2 кожному (а.с. 4, 6).

Як вбачається з копії спадкової справи № 122/2021 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , 10.09.2021 відповідач ОСОБА_2 прийняв спадщину після смерті останньої на підставі рішення Радомишльського районного суду Житомирської області від 21.07.2021 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, ухваленого у справі №289/1117/21 (а.с. 24, 26-27).

З листа приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Данчевої Н.В. від 28.11.2022 встановлено, що позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_4 та пропустив строк для прийняття спадщини. Окрім того, нотаріус повідомив позивачу, що він протягом 14 днів з моменту отримання листа, має повідомити чи має намір звертатись до суду з питанням надання йому додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , чи ні (а.с. 8).

Отже, судом встановлено, що між сторонами діють цивільні правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Право на спадкування виникає в день відкриття спадщини. Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

У відповідності до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до вимог ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у справі № 565/1145/17 (постанова від 26.06.2019).

Отже, проаналізувавши зазначені вимоги закону, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги є обґрунтованими, а визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 1268, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 13, 76, 81, 200, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ), з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_3 (місце проживання: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_3 ), про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю три місяці, починаючи з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Леніне Радомишльського району Житомирської області.

Рішення суду може бути оскаржено сторонами до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя О. О. Кириленко