1Справа № 335/823/23 2/335/847/2023
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про прийняття позовної заяви до розгляду
та відкриття провадження у справі
31 січня 2023 року м. Запоріжжя
Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Макаров В.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Котломонтаж», третя особа без самостійних вимог: Головне управління Держпраці у Запорізькій області, про зобов`язання видати трудову книжку,
ВСТАНОВИВ:
30.01.2023 року до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Писаренко С.Ю., до Товариства з обмеженою відповідальністю «Котломонтаж», третя особа без самостійних вимог: Головне управління Держпраці у Запорізькій області, про зобов`язання видати трудову книжку.
Одночасно з позовною заявою позивачем подано клопотання про звільнення чи відстрочення сплати судового збору, відповідно до якого позивач просить звільнити його від сплати судового збору за подання даної позовної заяви, або у випадку відмови від звільнення від сплати судового збору, просить відстрочити сплату судового збору, оскільки він є малозабезпеченою особою, якому через відсутність доходів надається правова допомога адвоката за рахунок держави за дорученням Запорізького місцевого центру з надання вторинної безоплатної правової допомоги.
Позивач зазначає, що наразі він не працює, ніяких доходів чи інших видів соціальної грошової допомоги він не отримує, що підтверджується відповідними довідками. Живе позивач за рахунок допомоги своїх родичів чи близьких.
Оформити пенсію ОСОБА_1 також не може, через те, що внаслідок протиправної поведінки відповідача по відношенню до нього як до звільненого працівника, йому не видається трудова книжка, отже він не може підтвердити стаж роботи на ряді підприємств у 90-х роках, які наразі ліквідовані та отримання довідок про роботу на них неможливо через втрачені архіви.
Отже позивач звертається до суду як малозабезпечена особа за захистом своїх трудових прав звільненого працівника на отримання трудової книжки.
Відповідно до ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом але не більше як до ухвалення судового рішення у справі (ч. 1). З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3).
Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Обставини для звільнення або відстрочки від сплати судового збору повинні бути виключними та такими, що обумовлюють необхідність у звільнені.
Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26.07.2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v.Poland» від 26.07.2005 року).
Ознайомившись з матеріали справи, вказаним клопотання, вважаю за можливе звільнити позивача від сплати судового збору при зверненні до суду з даним позовом.
Позовна заява подана з додержанням вимог статтей 175-177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду.
Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення, відмови у відкритті провадження відсутні.
За змістом ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.
У частинах 1, 2, 3 статі 274 ЦПК України передбачено перелік справ, що розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження.
Згідно з приписами частини 5 статті 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засідання з повідомленням (викликом) сторін.
Дослідивши матеріали справи, з огляду на категорію справи, обсяг та характер доказів у справі, суддя приходить до висновку про те, що вказана справа не може бути розглянута без повідомлення сторін на наявними матеріалами у справі, та її розгляд слід здійснювати з викликом учасників справи.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 136, 187, 274-279 ЦПК України, суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позову.
Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Котломонтаж», третя особа без самостійних вимог: Головне управління Держпраці у Запорізькій області, про зобов`язання видати трудову книжки та відкрити провадження у справі.
Роз`яснити відповідачу, що згідно ч. 4 ст. 277 ЦПК України, він не пізніше п`ятиденного строку має право подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. У разі неподання у встановлений судом строк заперечень, відповідач має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.
Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.
Відповідачу та третій особі разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.
Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, до початку розгляду справи по суті, відповідач має право надіслати до суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).
Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178, ст. 179 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, який має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178, ст. 180 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Встановити третій особі строк для подання пояснень за нормами ст.ст. 178, 181 ЦПК України тривалістю п`ятнадцяти днів з дня вручення копії даної ухвали.
Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення, пояснення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом строк або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу на наявними матеріалами.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду лише щодо недотримання правил підсудності шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її складення.

Ухвала складена та підписана 31.01.2023 року.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає розгляду справи.

Суддя В.О. Макаров