ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1219/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2023 року Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Заставенко М.О.

з секретарем судового засідання Змієвською А.С.,

без участі сторін

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюб,

ВСТАНОВИВ:

01.12.2022 до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , у якій позивач та представник позивача просять розірвати шлюб, зареєстрований 06.06.2014 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 762.

Позов обґрунтовано тим, що спільне життя позивача та відповідача не склалось з причин відсутності взаєморозуміння. Восени 2020 року подружжя почало проживати окремо, фактично сім`я припинила своє існування, позивач стверджує, що збереження шлюбу неможливе, рішення про розірвання шлюбу прийнято нею остаточно, подальше його збереження суперечитиме її інтересам.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 16.12.2022 відкрито провадження у справі, постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

В судове засідання позивач та її представник не з`явились, від представника позивача надійшла заява з проханням розглянути справу без присутності позивача та її представника, позовні вимоги сторона позивача підтримує, а також просить відновити дошлюбне прізвище позивача - ОСОБА_1 .

Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлений за наявним у суду номером телефону шляхом направлення смс-повідомлення, а також за електронною адресою, повідомленою відповідачем в телефонному режимі. Про причини неявки суд не повідомив, заяв по суті та заяв з процесуальних питань від відповідача до суду не надходило.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін.

Судом на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі письмові докази в їх сукупності, суд вважає позов обґрунтованим з таких підстав.

Судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі, який зареєстровано 06.06.2014 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 762 /а.с.11/.

Відповідач ОСОБА_2 є громадянином іноземної держави, а саме громадянином Канади, що підтверджується копією паспорта № НОМЕР_1 /а.с.10/.

З урахуванням наведеного, суд під час вирішення вищевказаної справи повинен керуватися положеннями Закону України «Про міжнародне приватне право» (далі - Закон).

Пунктом 2 ч. 1 ст. 1 Закону встановлено, що іноземний елемент - ознака, яка характеризує приватноправові відносини, що регулюються цим Законом, та виявляється в одній або кількох з таких форм: хоча б один учасник правовідносин є громадянином України, який проживає за межами України, іноземцем, особою без громадянства або іноземною юридичною особою; об`єкт правовідносин знаходиться на території іноземної держави; юридичний факт, який створює, змінює або припиняє правовідносини, мав чи має місце на території іноземної держави.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону вибір права - право учасників правовідносин визначити право якої держави підлягає застосуванню до правовідносин з іноземним елементом.

Зі статті 7 Закону слідує, що при визначенні права, що підлягає застосуванню, суд чи інший орган керується тлумаченням норм і понять відповідно до права України.

Згідно зі ст. 55 Закону право на шлюб визначається особистим законом кожної з осіб, які подали заяву про укладення шлюбу. У разі укладення шлюбу в Україні застосовуються вимоги Сімейного кодексу України щодо підстав недійсності шлюбу.

Статтею 63 Закону встановлено, що припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 76 Закону України «Про міжнародне приватне право», суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом, якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно, на яке можна накласти стягнення, або знаходиться філія або представництво іноземної юридичної особи - відповідача.

Враховуючи, що сторони уклали шлюб на території України, відповідач має зареєстроване місце проживання на території України, суд вважає, що спір підлягає вирішенню відповідно до законодавства України.

Згідно ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушення до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на особисту свободу і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотні значення.

З`ясувавши фактичні взаємовідносини подружжя, обставини, викладені у позові, суд вважає, що немає підстав для вжиття заходів для примирення подружжя, спільне життя подружжя та подальше збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, що має істотне значення, тому шлюб необхідно розірвати.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СКУ суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного з них.

З огляду на це суд вважає, що позовна заява підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Керуючись статтями 259, 263, 265, 268, 273 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюб - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 06.06.2014 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 762.

Після розірвання шлюбу відновити дошлюбне прізвище позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_1 .

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання зареєстроване за адресою АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання зареєстроване за адресою АДРЕСА_2 , місце проживання відповідно до позову - Канада, паспорт № НОМЕР_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя М.О. Заставенко

Повний текст рішення складено та проголошено 02.03.2023.