Справа № 211/898/23
Провадження № 2/211/1200/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 березня 2023 року суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Ткаченко С.В., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Служба у справах дітей Виконавчого комітету Довгинцівської районної у місті ради, про усунення перешкод у вихованні та спілкуванні з дітьми, установлення способу участі батька,

встановив:

позивач ОСОБА_3 звернувся до суду з вищезазначеним позовом до відповідача ОСОБА_2 та просить суд усунути перешкоди йому у вільному спілкуванні спільних з відповідачкою дітей, визначивши заявлений ним спосіб його участі у вихованні дітей на особисте спілкування, посилаючись на наявність спору з відповідачкою у цій частині.

Вирішуючи питання про прийняття заяви до розгляду суд прийшов до наступних висновків.

При розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, згідно ст. 19 СК України обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Відповідно до ст. 56 ЦК України органами опіки та піклування є зокрема виконавчі органи міських рад.

Відповідно до ст. 158 СК України, за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування (частини перша, друга статті 159 СК України).

Тобто, саме орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. І лише після того, коли один із батьків ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду.

Однак позивачем в позовній заяві не зазначено доказів його звернення до органу опіки та піклування щодо розв`язання спору щодо його участі у вихованні дітей з метою встановлення порядкуйого участіу спілкуванніта вихованнідітей,тому позивачу до позову необхідно додати рішення органуопіки тапіклування про визначення способу участі у вихованні дітей та спілкування з ними того збатьків, хто проживає окремо від них.

Правовий висновок щодо обов`язковості подання висновку органу опіки та піклування при розгляді судом спорів цієї категорії, а також про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору міститься у постанові Верховного Суду від 17 січня 2019 року по справі № 638/18531/16-ц.

Суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідачки, яка як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаною з тим, які вимоги до неї заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Крім того, позовна заява підписана представником позивача Чепурновою О.В., яка діє в інтересах позивача на підставі довіреності від 03.11.2022, копія якої міститься в матеріалах позову.

Положення частини сьомої статті 177 ЦПК України дійсно передбачають, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Разом з тим, відповідно до пп. 11 п.16-1 Розділу XV «Перехідні положення» Конституції України, представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Стаття 1312 Конституції України передбачає, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Вказана справа з огляду на значення справи для сторін, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, тощо, не відноситься до категорії малозначних.

Згідно частини другої статті 15 ЦПК України, представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна допомога) крім випадків, встановлених законом.

Повноваження адвоката як представника підтверджується довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (частина четверта статті 62 ЦПК України).

Тому для можливості реалізації позивачем своїх прав у суді через представника, ОСОБА_4 слід надати ордер, а за відсутності зазначеного, до суду необхідно надати позовну заяву підписану позивачем.

Зазначене стосується і посвідчення копій письмових доказів.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч.2 ст. 185 ЦПК України)..

Враховуючи викладене, вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків повідомивши, що відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд

постановив:

залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Виконавчий комітет Довгинцівської районної у місті ради, про усунення перешкод у вихованні та спілкуванні з дітьми, установлення способу участі батька.

Повідомити позивача про необхідність виправлення зазначених недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не виконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С. В. Ткаченко