Справа № 185/1390/23
Провадження № 2/185/1277/23
У Х В А Л А

01 лютого 2023 року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Болдирєва У.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини,

В С Т А Н О В И В:

30 січня 2023 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини.

Позовна заява сформована в системі «Електронний суд».

31 січня 2023 року здійснено автоматизований розподіл судової справи між суддями.

Позивач посилається на те, що від шлюбу з ОСОБА_3 він має малолітню дитину - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дитина проживає з батьком та знаходиться на його утриманні, мати проживає окремо і вихованням дитини не займається. За місцем проживання батька для дитини створені належні умови.

Тому позивач просить визначити місце проживання дитини - ОСОБА_4 з батьком ОСОБА_1 .

До позовної заяви додані такі документи:

-копії паспорта та РНОКПП позивача та відповідача,

-копія рішення суду про розірвання шлюбу між сторонами,

-копія свідоцтва про шлюб відповідача,

-копія свідоцтва про народження дитини,

-квитанція про сплату судового збору.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

1. Відповідно до вимог пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позовна заява ОСОБА_1 не відповідає цим вимогам, оскільки не містить посилань на докази, які підтверджують викладені позивачем обставини стосовно фактичного проживання дитини разом з батьком та наявності за місцем проживання батька належних умов для дитини.

Позивачем не зазначено, за якою конкретною адресою проживають батько та дитина, які житлові умови створені за цією адресою, кому належить житло, не надано відповідних письмових документів: копії правовстановлюючих документів на житлове приміщення, довідки про склад сім`ї, характеристики з місця проживання, актів, складених працівниками служби у справах дітей, тощо.

2. Як передбачено частиною 1 статті 161 Сімейного кодексу України, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.

Згідно з частиною 1 статті 19 Сімейного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом, особа має право на попереднє звернення за захистом своїх сімейних прав та інтересів до органу опіки та піклування.

Позивачем не зазначено у позовній заяві, чи скористався він правом на попереднє звернення до органу опіки та піклування для вирішення питання про визначення місця проживання дитини, якщо таке звернення було, то які його результати.

3. Відповідно до положень статті 19 Сімейного кодексу України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Позовні вимоги стосуються прав та інтересів дитини, однак у позовній заяві на зазначений в якості третьої особи орган опіки та піклування, представлений належною юридичною особою.

Як визначено статтею 11 Закону України «Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування»,

органами опіки та піклування є районні, районні у містах Києві та Севастополі місцеві державні адміністрації, виконавчі органи міських чи районних у містах, сільських, селищних рад. Присутність представника органів опіки та піклування на судових засіданнях є обов`язковою в разі, якщо розглядається справа стосовно дитини або з питань, що зачіпають права дитини.

За змістом Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого постановою КМУ № 866 від 24 вересня 2008 року, висновок у цивільній справі, що стосується прав та інтересів дітей, надається органом опіки та піклування за місцем проживання дітей.

Тому позовну заяву слід залишити без руху, надати строк для усунення недоліків: подання уточненої позовної заяви із зазначенням в якості учасника справи органу опіки та піклування (за місцем проживання дитини), представленого належною юридичною особою, повного найменування, місцезнаходження та ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, зазначення доказів, які підтверджують викладені позивачем обставини стосовно проживання дитини разом з батьком, зазначення інформації про попереднє звернення позивача до органу опіки та піклування для вирішення питання про визначення місця проживання дитини.

Згідно з частиною 2 статті 185 ЦПК України, строк усунення недоліків позовної заяви не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтею 185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини.

Надати строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя У.М. Болдирєва