КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Провадження № 2/552/849/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.01.2023 року Київський районний суд м.Полтави в складі:

Головуючого судді Турченко Т.В.,

При секретарі Сороці Є.С.,

розглянувши в судовому засіданні в м.Полтаві заяву ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 про заперечення щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та клопотання про призначення експертизи,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Київського районного суду м.Полтави з 22.11.2022 року перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної злочином .

25.11.2022 року судом відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

02.01.2023 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про зміну позовних вимог по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної злочином.

Крім того, до заяви про зміну позовних вимог позивачем було додано заяву про заперечення щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. В даній заяві ОСОБА_1 просила суд перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін та призначити підготовче судове засідання по справі. В обґрунтування даної заяви посилалася на те, що розмір заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, яка підлягає відшкодуванню їй, як потерпілій, відповідно до позовної заяви, поданої ще 04.03.2016 року, як і передбачені позивачем суми судових витрат, є порівняно невеликими, результат розгляду справи матиме суттєве значення для сторін. До того ж розмір заподіяної шкоди може зрости після проведеної додаткової судово-психологічної експертизи. Окрім того, вважає, що правильне вирішення спору буде неможливим без виклику в судове засідання свідків та, ймовірно, судового експерта. Отже, розгляд справи у порядку спрощеного провадження позбавить сторону позивача низки процесуальних можливостей, а отже істотно вплине на спроможність доводити свою правоту, порушать права осіб на змагальність у цивільному процесі та може завадити самому суду встановити обставини, які мають визначальне значення для вирішення справи. Також ОСОБА_1 заявила клопотання про призначення додаткової судово-психологічної експертизи, яка необхідна для визначення розміру шкоди немайнового характеру, завданої їй безпосередньо протиправною поведінкою ОСОБА_3 , засудженого вироком Харківського апеляційного суду від 24.01.2022 року за ч.3 ст.369 КК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Стосовно заяви ОСОБА_1 про заперечення щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку, зокрема позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно з ст.19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно п.5 ч. 4 ст.274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи, зокрема, ціна позову яких не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, предметом даної справи є стягнення матеріальної шкоди у розмірі 1887,40 грн. та моральної шкоди у розмірі 55 000 грн.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що даний спір є малозначним, оскільки ціна позову не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому, керуючись ст. ст. 19, 274 ЦПК України, дійшов висновку, що дана справа повинна розглядатися за правилами спрощеного провадження.

Крім того, згідно ч. 2 ст. 277 ЦПК України, у випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Частиною 7 ст. 277 ЦПК України визначено, що частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Відповідно до ч.4 п.1 ст.274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

Відкриваючи провадження по даній цивільній справі суд дотримався норм цивільно-процесуального кодексу України, визначених вимогами ст.187, ст.274, ст.277 ЦПК України.

Підстав для проведення судового розгляду по даній цивільній справі за правилами загального позовного провадження не вбачається, а тому, суд приходить до висновку, що в задоволенні заяви ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження слід відмовити.

Крім того, від позивача надійшло клопотання про призначення у справі додаткової судово-психологічної експертизи.

Клопотання обґрунтовано тим, що проведення додаткової судово-психологічної експертизи необхідне для визначення розміру шкоди немайнового характеру, завданої ОСОБА_1 протиправною поведінкою ОСОБА_3 .

Оскільки розгляд справи відбувається в спрощеному позовному провадженні учасники справи в судове засідання не викликались.

Вивчивши клопотання та матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову в його задоволенні з огляду на наступне.

За правилами ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до п. п. 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» звернута увага судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

Таким чином, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду

За правилами, передбаченими ст. ст. 102, 103, 104, 107 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта можуть бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку не можуть бути питання права.

Виходячи з наведеного, дослідивши предмет спору, обставини на які посилаються сторони як на підставу своїх вимог і заперечень, зміст клопотання про призначення експертизи, питання які представник позивача просить поставити перед експертом, суд дійшов висновку про відсутність підстав для призначення додаткової судово-психологічної експертизи у даній справі.

Керуючись ст. ст.19, 104, 260-261,274 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 про розгляд справи у порядку загального позовного провадження - відмовити.

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 про призначення додаткової судово-психологічної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної злочином -відмовити.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути приєднані до апеляційної скарги на рішення суду у даній справі.

Повну ухвалу складено 06.01.2023 року.

Суддя Т.В.Турченко