Справа №:755/1312/23
Провадження №: 2-о/755/70/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" січня 2023 р. суддя Дніпровського районного суд м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про встановлення факту народження,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій просить суд встановити факт народження особи жіночої статі - дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження - м.Маріуполь, Донецька область, Україна, від матері - громадянки України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та

батька - громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Вивчивши матеріали заяви про встановлення факту народження, суд приходить до наступного.

Відповідно до абзацу 1 ч. 1 ст. 317 ЦПК України заява про встановлення факту народження особи на території, на якій введено воєнний чи надзвичайний стан, або на тимчасово окупованій території України, визначеній такою відповідно до законодавства, може бути подана батьками або одним з них, їхніми представниками, членами сім`ї, опікуном, піклувальником, особою, яка утримує та виховує дитину, або іншими законними представниками дитини до будь-якого місцевого суду України, що здійснює правосуддя, незалежно від місця проживання (перебування) заявника.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідно до частин 2, 4 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Такий правовий висновок висловлено Верховним Судом в постановах від 31 березня

2020 року у справі № 205/4245/17 (провадження № 61-17628св19) та від 23 квітня 2020 року у справі № 686/8440/16-ц (провадження № 61-15699св19).

Зі змісту поданої заяви та доданих до неї документів убачається, що заявник

ОСОБА_1 є братом батька народженої дитини - ОСОБА_4 , а отже є близьким родичем.

Матеріали справи не містять доказів спільного проживання з батьками дитини, відносно встановлення факту народження якої подано цю заяву.

Право на звернення до суду із заявою не є абсолютним, відтак стаття 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод також чітко регламентує, що право на звернення в суд із позовом (заявою) не є абсолютним і процедура користування ним має бути чітко регламентована нормами національного права, в даному випадку - це ст. 317 ЦПК України.

Отже, виходячи з наведених визначальних критеріїв «члена сім`ї», суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 не наділений правом звернення до суду із заявою про встановлення факту народження дитини ОСОБА_3 , яка перебуває у шлюбі з ОСОБА_4 , оскільки заявник не є членом їх сім`ї - не пов`язаний з ними спільним проживанням, веденням спільного господарства тощо.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли: заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За таких обставин суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про встановлення факту народження підлягає поверненню заявнику.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 10, 14, 185, 258-261, 317, 352-354 ЦПК України, суддя -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про встановлення факту народження - повернути заявнику.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: