Справа № 296/5615/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

"07" лютого 2023 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Адамовича О.Й.,

за участю секретаря судового засідання Світко Т.І.,

представника позивача адвоката Сичова Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Житомира цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради, третя особа державний нотаріус Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області Дергільова Олена Григорівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

До Корольовського районного суду м. Житомира 05 вересня 2022 року надійшли матеріали вказаної позовної заяви, де представник позивача просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.2-3).

В обґрунтування позову заявник вказує, що ОСОБА_1 є спадкоємцем своєї матері. У серпні 2022 року вона звернулася до державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом та отримала відмову у видачі такого свідоцтва, в зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. ОСОБА_1 пропустила цей строк з незалежних від неї причин. У зв`язку із запровадженням в Україні воєнного стану, вона була вимушена 28 лютого 2022 року залишити країну походження та місце постійного мешкання.

Ухвалою судді від 12 вересня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання (а.с.17).

Представник позивача 08 листопада 2022 року надав суду письмове клопотання про витребування доказів (а.с.31).

Ухвалою від 08 листопада 2022 року судом вирішено питання щодо витребування у Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області належним чином засвідчених копій матеріалів спадкової справи, заведеної до майна померлої ОСОБА_2 (а.с.33).

06 грудня 2022 року до суду від Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області надійшли Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру та копії матеріалів спадкової справи №370/2022 (а.с.43, 44-57).

Ухвалою від 14 грудня 2022 року судом закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті (а.с.65).

В судовому засіданні представник позивача позовну заяву свого довірителя підтримав та просить її задовольнити у повному обсязі з підстав викладених в ній. Не заперечив щодо заочного рішення.

Житомирська міська рада 08 листопада 2022 року надіслала суду клопотання про розгляд справи за відсутності представника відповідача (а.с.24, 25).

17 січня 2023 року від Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області до суду надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника третьої особи, яка при її вирішенні покладається на розсуд суду (а.с.68).

Згідно з ч.1 ст.174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи.

Як встановлено, ч. 8 ст.178 ЦПК України, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, на підставі ст.ст.211, 280 ЦПК України суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши та оцінивши письмові докази у справі в їх сукупності, суд доходить висновку, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Житомирі померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.6).

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 14 травня 1965 року, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є дочкою померлої (а.с.7).

У зв`язку із запровадженням в Україні з 24.02.2022 воєнного стану, позивач була вимушена 28 лютого 2022 року залишити країну походження та місце постійного мешкання, що підтверджується копією її паспорта для виїзду за кордон серії НОМЕР_2 виданого 27.01.2017 органом 1801 (а.с.5).

Після повернення в Україну, ОСОБА_1 29 серпня 2022 року звернулася до державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на (а.с.46).

Постановою №1159/02-31 від 29 серпня 2022 року Житомирська державна нотаріальна контора Житомирської області відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с.57).

З копій матеріалів спадкової справи, заведеної до майна померлої ОСОБА_2 вбачається, що інші спадкоємці відсутні.

Відповідно до ч.1 ст.16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно зі ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (ч.1, 2 ст.1220 ЦК України).

Частинами 1, 2 ст.1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1270 ЦК України).

Згідно із ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила вказаної частини про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду від 18 вересня 2019 року по справі №234/859/16-ц).

Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування».

При цьому суд враховує запровадження з 24 лютого 2022 року воєнного стану в Україні, положення п.3 постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28 лютого 2022 року №164, відповідно до якої установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Також суд бере до уваги позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 25 січня 2023 року у справі №676/47/21 (провадження №61-8014св22) з цього приводу, де зазначено, що «правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч.2 ст.1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч.3 ст.1272 ЦК України); законодавець як у ст.1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; п.3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить ст.1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню».

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч.1 ст.2 ЦПК України).

У зв`язку з викладеним, у позивача були перешкоди для подання заяви, та оскільки позивач пропустила встановлений законом строк подачі заяви з поважних причин, що підтверджується наданими позивачем письмовими доказами, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Згідно із ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивачем вимога про відшкодування судових витрат не заявлялася, вони покладаються на позивача.

На підставі викладеного та керуючись ст.1268-1272 ЦК України, ст.1-18, 76, 77-81, 95, 141, 228, 229, 235, 241, 244, 245, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з часу набрання рішенням законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач: Житомирська міська рада, адреса: м. Житомир, майдан С.П. Корольова, 4/2, .

Третя особа: державний нотаріус Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області Дергільова Олена Григорівна, адреса: м. Житомир, вул. Леха Качинського. 12 а.

Головуючий суддя О. Й. Адамович

Дата складання повного тексту рішення:14.02.2023.