Ухвала

06 січня 2023 року

м. Київ

справа № 759/24075/19

провадження № 61-192ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

Синельникова Є. В. розглянув касаційну скаргу акціонерного товариства «Правекс-Банк» на рішення Святошинського районного суду м. Києва

від 18 травня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду

від 09 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Правекс-Банк», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Телявський Анатолій Миколайович, ОСОБА_2 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Антипова Ія Володимирівна, про усунення перешкод у здійсненні права власності,

ВСТАНОВИВ:

31 грудня 2022 року акціонерне товариство «Правекс-Банк»через засоби поштового зв`язку подало до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 18 травня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 09 лютого 2022 року, тобто з пропуском строку, встановленого частиною першою статті 390 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до вимог якої касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У касаційній скарзі заявник просить поновити строк на касаційне оскарження рішення Святошинського районного суду м. Києва від 18 травня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 09 лютого 2022 року, посилаючись на те, що копію повного тексту постанови апеляційного суду він не отримував, а тому з урахуванням введенням в Україні воєнного стану не мав змоги подати касаційну скаргу у межах визначеного законом строку на касаційне оскарження.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

Суд виходить з того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними, зокрема, у тому випадку, якщо таке недотримання строків касаційного оскарження зумовлене наявністю об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали скаржникові своєчасному зверненню з такою скаргою. Введення воєнного стану на території України не може бути визнано єдиною безумовною підставою для поновлення процесуального строку. Заявник має довести, що введення воєнного стану об`єктивно перешкодило своєчасному вчиненню процесуальної дії.

Оцінюючи наведені заявником обставини пропуску строку на касаційне оскарження, Верховний Суд звертає увагу на те, що справа в суді апеляційної інстанції переглядалася за апеляційною скаргою заявника, який брав активну участь у апеляційному розгляді справи, подавав відповідь на відзив на апеляційну скаргу, а його уповноважений представник брав участь у судовому засіданні при проголошенні оскарженого судового рішення апеляційного суду, однак із касаційною скаргою звернувся більше ніж через 10 місяців після його проголошення.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 272 ЦПК України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складання - в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса в особи відсутня. За заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді.

У касаційній скарзі АТ «Правекс-Банк» зазначає, що копію оскарженого судового рішення не отримувало, однак взагалі не зазначає коли відповідач ознайомився із повним текстом оскарженого судового рішення суду апеляційної інстанції та чи звертався він із заявами до суду першої або апеляційної інстанцій про його отримання. В контексті зазначеного, Верховний Суд також звертає увагу на те, що повний текст постанови Київського апеляційного суду від 09 лютого 2022 року було оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень 02 травня 2022 року.

Ураховуючи наведене, зазначені заявником обставини, за оцінкою суду, достеменно не свідчать про наявність поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження.

Європейський суд з прав людини, зокрема, у рішенні по справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року (заява № 3236/03) вказував, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення.

Оскільки у суду касаційної інстанції відсутня можливість здійснити перевірку своєчасного направлення судом апеляційної інстанції засобами поштового чи електронного зв`язку копії оскаржуваного рішення або наявності доказів його отримання заявником, а безпідставне поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, може бути визнано порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно зазначити коли вона (її представник) ознайомилась із повним текстом судового рішення, чи зверталась до суду першої або апеляційної інстанції за його отриманням, а також об`єктивні причини, які перешкоджали це здійснити, зокрема після 02 травня 2022 року.

Якщо заяву про поновлення процесуального строку не буде подано АТ «Правекс-Банк» в зазначений у цій ухвалі строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Крім того, у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України, до касаційної скарги не додано квитанцію про сплату судового збору.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір»

судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 1 921,00 грн.

Згідно із підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Ураховуючи, що при поданні позову позивачкою заявлено одну вимогу немайнового характеру, ставка судового збору, яка підлягає сплаті за подання касаційної скарги у цій справі, становить 1 536,80 грн

(768,40 грн*200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати докази сплати судового збору. Невиконання цієї вимоги є підставою для повернення касаційної скарги.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про

що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу акціонерного товариства «Правекс-Банк» на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 18 травня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 09 лютого 2022 року залишити без руху.

Надати акціонерному товаристві «Правекс-Банк» строк для усунення недоліків касаційної скарги до 23 січня 2023 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

З метою об`єктивного встановлення обставин та правильного вирішення питання щодо відкриття касаційного провадження запропонувати Святошинському районному суду м. Києва у строк до 20 січня 2023 року направити на електронну адресу Верховного Суду із посиланням на номер справи та номер провадження (№ 61-192ск23) інформацію щодо наявності у матеріалах цивільної справи № 759/24075/19 доказів направлення (вручення) відповідачу та/або його представнику копії постанови Київського апеляційного суду від 09 лютого 2022 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Синельников