Справа №752/4337/23
Провадження №2-з/752/103/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2023 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкова Ж.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Поряд.ок. управління нерухомістю» про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Голосіївського районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа №752/4337/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Поряд.ок. управління нерухомістю» про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Адвокат Плискань Ірина Олегівна в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про забезпечення вищезазначеної позовної заяви шляхом накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), яка належить на праві приватної власності ОСОБА_2 .

Заяву представник позивача адвокат Плискань І.О. обґрунтувала тим, що з вини відповідача сталося залиття квартири позивача та було завдано майнову та моральну шкоду, яку просить стягнути з відповідача. Відповідач у добровільному порядку не відшкодував завдану шкоду. Наявні обґрунтовані побоювання вважати, що відповідач вчинить дії направлені на відчуження належної йому на праві власності квартири, а саме перереєструє за своїми родичами право власності на квартиру.

Невжиття заходу забезпечення позову у разі його задоволення ускладнить ефективний захист та поновлення порушених прав позивача. Накладення арешту на квартиру відповідача не обмежить його у користуванні або володінні нерухомим майном, проте попередить його відчуження задля ухилення відповідачем від виконання судового рішення. Відсутні підстави для застосування заходів зустрічного забезпечення.

Розглянувши заяву, суд встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків.

Частиною 1 ст. 149 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

В силу п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч. 1, 6, 8 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18 (провадження №14-729цс19) зазначено, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду у разі задоволення позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 в справі №753/22860/17 зазначено, що конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.05.2021 у справі №914/1570/20 вказано, що під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення. Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами.

Зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що предметом розгляду в даній справі є відшкодування відповідачем ОСОБА_2 майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Зі змісту заяви про забезпечення позову вбачається, що позивач просить накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_2 .

Згідно з інформації з реєстрів від 01.03.2023 №324497508 квартира за адресою: АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_2 .

Відомості про належність вказаної квартири відповідачу ОСОБА_2 в матеріалах справи відсутні.

Отже, позивач просить застосувати захід забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, власником якої не є відповідач ОСОБА_2 за її позовною заявою про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Дослідивши матеріали справи та доводи представника позивача, викладені у заяві про забезпечення позову, з`ясувавши обсяг позовних вимог, відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати позивач, позовним вимогам, пересвідчившись в тому, що між сторонами дійсно виник спір та невжиття заходів забезпечення позову не може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав позивача, за захистом яких вона звернулася до суду, вважаю за можливе відмовити у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Керуючись ст.ст. 149-153, 258-261, 353-355 ЦПК України суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ж. І. Кордюкова