РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/220/23

Провадження № 2/293/188/2023

06 березня 2023 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді Проценко Л.Й.

секретаря судового засідання Бех О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Черняхів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черняхівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

09.02.2023 ОСОБА_1 звернулась до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовом до Черняхівської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В позовній заяві позивач просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в АДРЕСА_1 , терміном в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 .

Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої увійшла земельна частка (пай) розміром 2,65 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі та частка майна пайового фонду ПАФ «Дружба», які находяться на території Черняхівської селищної ради. Позивач та її рідна сестра ОСОБА_3 є спадкоємцями після смерті матері за заповітом. Однак, ОСОБА_3 відмовилась від спадщини на користь позивачки.

Для оформлення спадщини позивач звернулась до Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області з заявою про прийняття спадщини, однак, їй видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії в зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Позивач вказала, що на момент відкриття спадщини вона знаходилась у скрутному матеріальному становищі, що стало перешкодою для своєчасної подачі заяви.

В зв`язку з цим, позивач просить суд визнати поважною причину пропуску нею строку для подачі заяви про прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою від 14.02.2023 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження в цивільній справі та призначив справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання суд призначив на 06.03.2023 (а.с.19).

06.03.2023 сторони в підготовче судове засідання не з`явились.

Представник позивача адвокат Пчелінова М.В., яка діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії АМ від 1047686, подала до суду заяву про розгляд справи у відсутності позивача та його представника. Позовні вимоги підтримують повністю та просять їх задовольнити (а.с.22-23).

Представник відповідача в судове засідання не з`явився. Від Черняхівської селищної ради Житомирської області надійшла заява від 21.02.2023 №02-11/537, в якій просять розгляд справи проводити у відсутності представника селищної ради. Щодо рішення суду покладається на розсуд суду (а.с.21).

У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до вимог ч.3 ст.200 ЦПК України суд ухвалює рішення в підготовчому судовому засіданні у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно вимог ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Враховуючи ту обставину, що відповідач не заперечує щодо задоволення позовних вимог позивача, суд розцінює вказану заяву як визнання позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, та вважає за можливе винести рішення з підготовчого судового засідання у відсутності сторін, на підставі наявних у матеріалах справи доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Видибор, Черняхівського району Житомирської області померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 07.02.2005 (а.с.5).

Відповідно до заповіту від 10.03.1994, посвідченого секретарем Гончаренком О.І. Видиборської сільської ради народних депутатів Черняхівського району Житомирської області, зареєстрованого в реєстрі за №13 ОСОБА_2 , на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження, що все її майно, яке буде належати їй на день смерті, де б воно не знаходилося і взагалі все те, на що вона матиме право за законом заповіла ОСОБА_1 та ОСОБА_3 (а.с.8).

ОСОБА_3 28.09.2017 звернулась до Черняхівської державної нотаріальної контори з заявою, в якій вказала, що відмовляється від прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 на користь сестри ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.9).

Рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області від 01.11.2022, яке набрало законної сили 02.12.2022 встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Видибор, Черняхівського району Житомирської області, за ступенем спорідненості донька мати (а.с.6-7).

Відповідно до довідки, виданої Видиборським старостинським округом виконавчого комітету Черняхівської селищної ради Житомирської області №11 від 17.01.2022, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є дочкою своєї матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_1 здійснювала догляд за своєю матір`ю і понесла затрати на її поховання (а.с.12).

Постановою державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області Пилипчука В.І. від 22.09.2022 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_2 , у зв`язку з тим, що ОСОБА_2 не прийняла спадщину після її смерті в порядку та строк встановлений чинним законодавством (а.с.13).

Згідно витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №6982657 від 23.08.2022 відомості на ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Спадковому реєстрі відсутні (а.с.14).

Витяг зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №69827673 від 23.08.2022 свідчить про те, що заповіт складений ОСОБА_2 від 10.03.1994 чинний (а.с.15).

Відповідно до Сертифікату на право на земельну частку (пай) від 30.08.2017 ОСОБА_2 за життя належила на праві власності земельна ділянка, яка перебуває у колективній власності КСП «Дружба», розміром 2,65 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї земельної ділянки в натурі на місцевості (а.с.10).

Свідоцтво про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства (майновий сертифікат) серії ЖИ-6, №269511 від 05.02.2004 свідчить про те, що ОСОБА_2 за життя мала право на пайовий фонд майна колективного сільськогосподарського підприємства ПАФ «Дружба» в с.Видибор Черняхівського району (а.с.11).

Спірні правовідносини регулюються нормами цивільного законодавства.

Так, відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст.1270 встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Стаття 1272 ЦК України визначає наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, відповідно до якої якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як стверджує позивач в позовній заяві шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті матері вона пропустила з тих причин, що перебувала в скрутному матеріальному становищі.

Аналіз фактичних обставин справи і зібраних у справі доказів свідчить про те, що спадкодавець на випадок своєї смерті залишила заповіт, яким все належне їй на день смерті майно заповіла своїм донькам ОСОБА_1 та ОСОБА_3 . Інші спадкоємці, у тому числі й ті, які мають право на обов`язкову частку у спадщині за законом та в установленому порядку прийняли спадщину чи мають намір її прийняти відсутні. ОСОБА_3 відмовилась від прийняття спадщини після смерті матері та подала відповідну заяву. Позивач здійснювала догляд за матір`ю ОСОБА_2 і понесла затрати на її поховання.

Крім того, станом на час розгляду даної справи, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заведена, свідоцтва про право на спадщину не видавались. Тобто, надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини не порушить права та свободи інших осіб.

Виходячи з вищенаведеного, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.

Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Враховуючи те, що жодним рішенням відповідача права позивача не порушені та позивач не просить стягнути з відповідача понесені нею судові витрати, суд вважає за можливе судові витрати понесені позивачем залишити за нею, та не стягувати їх з відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1269, 1270 , 1272 ЦК України, ст.ст. 2, 12, 13, 18, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 280-284, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов задовольнити повністю.

Визнати поважною причину пропуску строку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Видибор, Черняхівського району Житомирської області та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після її смерті терміном 3 (три) місяці з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повний текст рішення не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Головуюча суддя Людмила ПРОЦЕНКО