КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/1204/2023
справа №753/136/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2023 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Поліщук Н.В.

суддів Андрієнко А.М., Соколової В.В.

за участю секретаря судового засідання Чепур Н.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за апеляційною скаргою адвоката Вербицького Ярослава Володимировича, який діє в інтересах Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Простір" на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 27 липня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Коренюк А.М.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Простір" про зобов`язання вчинити дії,-

встановив:

У січні 2022 року ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом про зобов`язання вчинити дії.

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивачка є власницею квартири АДРЕСА_1 .

07 жовтня 2003 року створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Простір», яке обслуговує будинок за вказаною адресою.

Зазначає, що відповідно до пункту 5 частини 1 статті 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласник має право ознайомлюватися з рішеннями (протоколами) зборів співвласників, листками опитування, робити з них копії. Аналогічне право співвласника закріплене статтею 14 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Співвласник має право брати безпосередню участь в управлінні багатоквартирним будинком особисто або через представника згідно статті 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку».

Зазначає, що позивачку всупереч вимог законодавства не було повідомлено відповідачем про проведення загальних зборів у 2019 - 2021 роках. Позивачка звернулась до відповідача з вимогою надати прийняті за ці роки протоколи загальних зборів для ознайомлення.

Вказує, що 12 липня 2021 року звернулась із вимогою надати прийняті за останні 3 роки протоколи загальних зборів для ознайомлення, проте у відповідь відповідач направив електронного листа з кодом доступу до свого Статуту.

27 липня 2021 року позивачка в особі представника повторно звернулась до відповідача з вимогою про ознайомлення з протоколами загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку за останні 3 роки, у задоволенні звернення відповідач відмовив, підписавши заяву про відмову в ознайомленні з документами, пообіцявши такі надати через два тижні, після чого перестав відповідати та виходити на зв`язок впродовж декількох місяців.

17 серпня 2021 року позивачка в черговий раз звернулась до відповідача з вимогою про ознайомлення з протоколами загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку за останні 3 роки із наданням інформації про час, коли можна ознайомитися із зазначеними документами, проте жодної відповіді не отримала.

Після чого позивачка 01 жовтня 2019 року, 19 жовтня 2021 року та 21 жовтня 2021 року звернулась до відповідача із вимогою про ознайомлення з протоколами загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку за останні 3 роки, після погрози викликати правоохоронні органи 21 жовтня 2021 року відповідач надав для ознайомлення фінансові звіти, проекти штатного розпису, проект звіту ревізійної комісії, проте не надав для ознайомлення запитувані документи - протоколи загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку за останні 3 роки.

27 жовтня 2021 року відповідач надав витяг з протоколу за 2020 рік без листків опитування, а 01 листопада 2021 року частину протоколу загальних зборів за 2019 рік на шести аркушах без відомостей про голосування, листків опитування.

03 листопада 2021 року після укладення позивачкою угоди про надання правової допомоги її представником направлено адвокатський запит з вимогою надати для ознайомлення відповідні протоколи загальних зборів разом з усіма додатками, включаючи листки опитування.

Проте у відповідь на адвокатський запит відповідач 03 грудня 2021 року не надав запитувані листки опитування до протоколів, чим порушив статтю 24 Закону України «Про адвокатуру».

Вважає, що впродовж тривалого часу позивачкою вживаються заходи для реалізації права, передбаченого пунктом 5 частини 1 статті 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» про надання інформації для ознайомлення, що підтверджується неодноразовими зверненнями, у тому числі адвокатським запитом, проте повної інформації не надано.

Мотивуючи наведеним, просить суд зобов`язати Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір» надати позивачці для ознайомлення усі листки опитування до протоколів загальних зборів співвласників будинку за адресою АДРЕСА_2 , а саме: листки опитування до протоколу №1 від 25 лютого - 12 березня 2019 року, до протоколу №1 від 21 лютого - 07 березня 2020 року, а також протокол №1 від 08 квітня - 23 квітня 2021 року з листками опитування з можливістю робити з них копії.

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір», 1 000,00 грн. витрат на професійну правничу допомогу та 992,40 грн. витрат на оплату судового збору.

Дарницький районний суд м. Києва рішенням від 27 липня 2022 року позов задовольнив.

Зобов`язав Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір» надати ОСОБА_1 для ознайомлення протоколи загальних зборів співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_3 : № 1 від 25.02. - 12.03.2019 року, № 1 від 21.02. - 07.03.2020 року, № 1 від 08.04. - 23.04.2021 року, та усі листки опитування до таких протоколів, з можливістю роботи з них копії.

Стягнув з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір» на користь ОСОБА_1 992 грн 40 коп. - судового збору, 1 000 грн понесених витрат на правову допомогу, всього 1 992 грн 40 коп.

Не погодившись з ухваленим рішенням, адвокатом Вербицьким Я.В., який діє в інтересах Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Простір", подано апеляційну скаргу.

Вказує, що судом не правильно встановлено порушене право за відповідними зверненнями.

Вказує, що на підтвердження звернень позивачка не надає до суду належних та допустимих доказів в розумінні цивільного процесуального законодавства.

Зокрема, на підтвердження начебто звернень від 12 липня 2021 року, 17 серпня 2021 року, 01 листопада 2021 року позивач подає до суду незрозумілі копії електронних листів, які не відповідають мінімальними вимогам до звернення, що визначені статтею 5 Закону України «Про звернення громадян», а також не є належними та допустимими доказами в розумінні процесуального законодавства.

Так, відповідно до абзацу 7 статті 5 Закону України «Про звернення громадян» у зверненні має бути зазначено прізвище, ім`я, по батькові, місце проживання громадянина, викладено суть порушеного питання, зауваження, пропозиції, заяви чи скарги, прохання чи вимоги. Письмове звернення повинно бути підписано заявником (заявниками) із зазначенням дати. В електронному зверненні також має бути зазначено електронну поштову адресу, на яку заявнику може бути надіслано відповідь, або відомості про інші засоби зв`язку з ним.

Вказує, що в начебто письмових зверненнях позивачки, зокрема від 12 липня 2021 року, 17 серпня 2021 року, 01 листопада 2021 року та інших не міститься прізвище, ім`я, по батькові, місце проживання громадянина підпису заявника із зазначенням дати та електронної адреси, на яку може бути надіслана відповідь.

Окрім того, відсутність електронного підпису чи інших ідентифікаційних даних у зверненнях представника позивачки не дає можливості ідентифікувати заявника, що сукупно дає підстави вважати ці докази неналежними.

Звертає увагу, що у відповідних зверненнях не вказано, що вони подані по довіреності представником (як зазначено в змісті позовної заяви), а також не додані будь-які документи на підтвердження повноважень представника на подачу таких звернень від імені довірителя.

Вказує, що з позовної заяви та рішення суду взагалі не зрозуміло, на яке «звернення» позивачки не була надана відповідь чи будь-які документи.

Зазначає, що з матеріалів справи убачається, що всі звернення від позивачки були зроблені його представником ОСОБА_3 . Із наданої позивачкою довіреності від 05 січня 2020 року, виданої на ім`я ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , убачається, що представники позивачки взагалі не мають права представляти останню, зокрема в ОСББ, при поданні запитів на отримання та отримувати будь-яку інформацію, що має надаватися позивачці як співвласнику будинку.

Вказує, що на адвокатський запит відповідач надав усі запитуванні адвокатом документи, окрім документів в яких міститься конфіденційна інформація (персональна інформація фізичних осіб), оскільки не надано згоди відповідних фізичних осіб на розголошення такої інформації.

Окрім цього, звертає увагу, що не надання інформації на адвокатський запит не відноситься до предмета цього спору, оскільки суб`єктом, що має право на отримання інформації за адвокатським запитом, є адвокат, а не співвласник багатоквартирного будинку чи його представник.

Зазначає, що доводи позовної заяви не відповідають дійсності. Так, 27 липня 2021 року відповідач направив позивачці код доступу до Статуту, де зберігається сканкопія статуту за результатами проведення реєстраційних дій (згідно останніх змін до Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб підприємців та громадських формувань» під час проведення реєстраційних дій створення юридичної особи та/або внесення змін до Статуту заявнику не повертається примірник Статуту, такий примірник зберігається у відповідній реєстраційній справі заявника).

Станом на 01 листопада 2021 року на усні звернення позивачці були надані на ознайомлення усі запитувані документи, зокрема фінансові звіти, штатні розклади, звіти ревізійної комісії, усі протоколи зборів співвласників за останні 3 роки.

Вказує, що під час ознайомлень позивачці роз`яснено, що листки опитування надаються до ознайомлення лише зі згоди фізичних осіб, персональні дані яких містяться в таких документах.

З посиланням на Закони України "Про інформацію" та "Про захист персональних даних" вказує, що розповсюдження та передача третім особам персональних даних власників квартир або нежилих приміщень, без їх згоди порушує права таких осіб.

Посилається на те, що позовна заява підписана представником позивачки, адвокатом Зіневичем О.В., повноваження якого на підписання позовної заяви від імені позивача, документально не підтверджено.

З посиланням на правовий висновок викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду №910/23346/16 від 14 березня 2018 року вказує, що повноваження адвоката щодо підписання позовної заяви повинно підтверджуватись домовленістю сторін у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтом та адвокатом домовленості стосовно об`єму наданих йому повноважень, шляхом окремого визначення такої дії у договорі.

Посилається на недоведеність надання правової допомоги адвокатом, тим самим безпідставність стягнення таких витрат.

Мотивуючи наведеним, просить суд апеляційної інстанції рішення Дарницького районного суду міста Києва від 27 липня 2022 року скасувати, ухвалити у відповідній частині нове судове рішення, яким повністю відмовити у задоволенні позовних вимог.

06 грудня 2022 року на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив адвоката Зіневича О.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 .

Вказує, що аналіз норм Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" та Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» свідчать про те, що звернення може бути і усним, а тому твердження про необхідність дотримання вимог до письмового звернення є безпідставним.

Щодо доводів апеляційної скарги про те, що електронні листи не є доказами в розумінні процесуального законодавства з посиланням на правовий висновок Верховного Суду викладений у постанові від 27 листопада 2018 року вказує, що надані докази у формі роздрукованих скріншотів (знімків з екрану комп`ютера) слід розглядати як письмові докази.

Вказує, що чинним законодавством визначені випадки, коли використання електронного підпису є обов`язковим і за відсутності такого підпису документ не буде вважатися отриманим від певної особи. Але ці випадки не охоплюють комерційне, ділове чи особисте листування електронною поштою. У таких відносинах презюмується, що повідомлення є направленим тим, хто зазначений як відправник електронного листа чи хто підписав від свого імені текст самого повідомлення.

З посиланням на правовий висновок Верховного Суду викладений у постанові від 15 липня 2022 року №914/1003/21 вказує, що відсутність кваліфікованого електронного підпису на повідомленні не свідчить про те, що особу неможливо ідентифікувати.

Звертає увагу, що законодавством не передбачено обов`язку співвласника звертатись до ОСББ із обов`язковим засвідченням своєї вимоги електронним підписом. Більше того, 27 липня 2021 року відповідач зі своєї електронної пошти направив реєстраційний номер Статуту ОСББ, і кожного місяця продовжує отримувати показники лічильників співвласників на цю електронну адресу.

Зазначає, що пунктом 5 статті 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» прямо визначено, що співвласники мають право ознайомлюватися з рішеннями (протоколами) зборів співвласників, листками опитування, робити з них копії». Відповідно, листки опитування до протоколів зборів співвласників не є інформацією з обмеженим доступом, оскільки вимога їх надання співвласникам прямо передбачена законодавством та є їх особистим немайновим правом.

Щодо доводів апеляційної скарги про те, що не надання інформації на адвокатський запит не є предметом спору, оскільки суб`єктом отримання інформації на адвокатський запит є адвокат, а не співвласник, вказує, що перш за все, згідно договору про надання правової допомоги, адвокат здійснює представництво інтересів позивачки з метою забезпечення захисту його законних прав та свобод.

Право співвласника брати участь в управлінні багатоквартирним будинком через представника прямо передбачене пунктом 2 частини 1 статті 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку».

Щодо представництва інтересів позивачки на підставі довіреності вказує, що чинним законодавством України та правилами ведення нотаріального діловодства не передбачено такого виду довіреності, як довіреність на процесуальне представництво, як уважає представник відповідача. Звертає увагу на текст нотаріально посвідченої довіреності, а саме на те, що представники позивачки виступають представниками останньої "з питань захисту прав та інтересів з усіма необхідними повноваженнями в органах державної влади, установах, організаціях, підприємствах усіх форм власності".

Вказує, що доводи апеляційної скарги про те, що позивачці було надано запитувану інформацію, не відповідає обставинам справи та установлених судом першої інстанції фактів, оскільки відповідачем жодного разу не було надано протоколи разом з листками опитування, а до копій протоколів, які містяться в матеріалах справи, не підшито жодних листків опитування.

Щодо доводів апеляційної скарги про судові витрати вказує, що надання адвокатом додаткових документів (договору або витягу з договору) на підтвердження повноважень чинним законодавством не передбачено.

Звертає увагу, що до позовної заяви водночас додано договір про надання правової допомоги, в якому прямо визначені повноваження адвоката позивачки здійснювати представництво клієнта в усіх ланках державних судів, забезпечувати реалізацію прав і обов`язків в усіх судах України, складати документи правового характеру, в тому числі позови та інші процесуальні документи.

Окремо звертає увагу на те, що апеляційна скарга фактично дублює доводи відзиву на позовну заяву, що був оцінений судом першої інстанції.

Мотивуючи наведеним, просить суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення Дарницького районного суду міста Києва від 27 липня 2022 року залишити без змін.

В судове засідання учасники справи не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином ( а.с. 164-165).

Відповідно до статті 372 ЦПК України колегія суддів ухвалила розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились в судове засідання, оскільки сторони повідомлені належним чином про дату, час і місце розгляду справи та їхня неявка не перешкоджає розгляду справи.

Згідно частин четвертої, п`ятої статті 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого по справі судового рішення, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Задовольнивши позов, суд першої інстанції вказав, що оскільки відповідачем тривалий час порушується право позивача, визначене пунктом 5 частиною 1 статті 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», наявні підстави для зобов`язання відповідача надати позивачу для ознайомлення протоколи загальних зборів співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_3 : № 1 від 25.02. - 12.03.2019 року, № 1 від 21.02. - 07.03.2020 року, № 1 від 08.04. - 23.04.2021 року, та усі листки опитування до таких протоколів, з можливістю роботи з них копії.

Щодо витрат на правову допомогу суд вказав, що позивачем в цілому обґрунтовані витрати на правову допомогу, останні є співмірними зі складністю справи та виконаними адвокатом робіт (наданих послуг), часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг), обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, ціною позову, позивачем надані докази фактичного здійснення витрат (акт прийому-передачі юридичних послуг, платіжна квитанція про сплату за надані послуги); заявлені судові витрати були доцільні та обов`язкові, підтверджена нагальна потреба у вчиненні всіх процесуальних діях, й у тому числі обумовлені процесуальною поведінкою відповідача, що зумовило їх проведення, ціна правової допомоги не завищена, відповідає умовам договору про надання правової допомоги, й послуги, які були надані, зазначені в договорі й відповідають реально вчиненим адвокатом процесуальним діям (види робіт).

Судом установлено такі обставини.

З даних свідоцтва про право власності № 869050 від 13 листопада 2003 року установлено, що ОСОБА_1 є власницею квартири АДРЕСА_1 (а.с.43).

З даних виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців установлено, що 07 жовтня 2003 року в багатоквартирному будинку АДРЕСА_3 створено ОСББ «Простір» (а.с.44).

З даних довіреності від 05 січня 2020 року, посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мельниченко Т.Б., установлено, що ОСОБА_1 уповноважила ОСОБА_4 , ОСОБА_3 бути її представниками з питання захисту її законних прав та інтересів з усіма необхідними повноваженнями (а.с.35).

З даних скріншоту електронної пошти установлено, що 12 липня 2021 року ОСОБА_5 звернувся до відповідача із вимогою надати прийняті за останні 3 роки протоколи загальних зборів для ознайомлення, у відповідь відповідач направив електронного листа з кодом доступу до Статуту (а.с. 10-11).

З даних заяви установлено, що 27 липня 2021 року ОСОБА_3 , який діє на підставі довіреності від імені та в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до відповідача з вимогою про ознайомлення з протоколами загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку за останні 3 роки. В заяві вказано, що "в ознайомленні з документами відмовлено, з причин, що вони перебувають в архіві" (а.с. 12).

З даних скріншоту електронної пошти встановлено, що з електронної адреси ІНФОРМАЦІЯ_1 17 серпня 2021 року засобами електронної пошти відповідачу з вимогою про ознайомлення з протоколами загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку за останні 3 роки з наданням інформації про час, коли можна ознайомитися із зазначеними документами (а.с. 13)

З даних адвокатського запиту №03-11/21 від 03 листопада 2021 року адвоката Зіневича О.В., який діє в інтересах ОСОБА_3 установлено, що адвокат звернувся із цим запитом з вимогою надати завірені належним чином копії: протоколу №1 Загальних звітів зборів ОСББ "ПРОСТІР" від 25 лютого 2019 року - 12 березня 2019 року разом з усіма додатками до нього (в тому числі з листками опитування); протоколу №1 Загальних зборів ОСББ "ПРОСТІР" від 21 лютого 2020 року - 07 березня 2020 року разом з усіма додатками до нього (в тому числі з листками опитування); актуальну редакцію статуту ОСББ "ПРОСТІР" (а.с.26).

З даних відповіді на адвокатський запит установлено, що на виконання запиту надано: протокол №1 Загальних звітних зборів ОСББ "Простір" від 25 лютого 2019 року - 12 березня 2019 року разом зі звітом правління на 2018 рік, штатним розкладом на 2019 рік, кошторисом на 2019 рік; протокол №1 Загальних звітно-виробних зборів ОСББ "Простір" від 21 лютого - 07 березня 2020 року разом зі звітом правління за 2019 рік, штатним розкладом на 2020 рік, кошторисом на 2020 рік; актуальну редакцію Статуту ОСББ "Простір" - реєстраційний номер справи 1_065_003104_08. Код: 84.

Що стосується інших запитуваних документів ОСББ вказує, що в цих документах міститься конфіденційна інформація (персональні відомості), а тому у їх наданні відмовлено (а.с.27).

Відповідно до частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Звертаючись до суду з позовом, позивачка посилається на факти звернень до ОСББ з метою надання документів для ознайомлення, не надання цих документів в повному обсязі, чим порушуються її права, як власника квартири, на отримання інформації, що передбачено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та Законом України «Про інформацію», Законом України «Про звернення громадян України».

За змістом частини 1 статті 1 Закону України «Про звернення громадян України» громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Відповідно до частини 6 статті 5 Закону України «Про звернення громадян України» письмове звернення надсилається поштою або передається громадянином до відповідного органу, установи особисто чи через уповноважену ним особу, повноваження якої оформлені відповідно до законодавства. Письмове звернення також може бути надіслане з використанням мережі Інтернет, засобів електронного зв`язку (електронне звернення).

Право на отримання інформації в тому числі рішень загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирних будинків та фінансових звітів передбачене статтею 14 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирних будинків». Так, зокрема співвласник має право: брати участь в управлінні об`єднанням у порядку, визначеному цим Законом і статутом об`єднання; обирати та бути обраним до складу статутних органів об`єднання; знайомитися з протоколами загальних зборів, робити з них виписки; одержувати в установленому порядку інформацію про діяльність об`єднання.

Пунктом 5.1 Статуту об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ПРОСТІР" визначено, що співвласник має право: вільно користуватися спільним майном будинку з урахуванням умов та обмежень встановлених чинним законодавством або рішенням співвласників; брати участь в управлінні об`єднанням; обирати та бути обраним до складу одного зі статутних органів об`єднання; одержувати інформацію про діяльність об`єднання; вільного доступу до документації об`єднання, робити виписки, отримувати їх в електронному вигляді та за власний рахунок робити копії; передавати право представлення своїх інетерсів іншій особі ; вимагати від статутних органів захисту своїх прав та дотримання співвласників правил добросусідства; здавати в оренду належне йому майно з урахуванням обмежень, встановлених рішенням загальних зборів об`єднання, якщо це не суперечить встановлених норм використання приміщень у житлових будинках, інтересам інших співвласників та завдає шкоди іншим інтересам співвласників та навколишньому середовищу; подавати на розгляд Правління заяви щодо питань діяльності об`єднання.

Статтею 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» вказує, що співвласники мають право одержувати інформацію про технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку, умови його утримання та експлуатації, витрати на утримання спільного майна багатоквартирного будинку та надходження, отримані від його використання, безоплатно одержувати інформацію про суб`єктів права власності на всі квартири та нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку і площу таких квартир та приміщень у порядку і межах, визначених законом, ознайомлюватися з рішеннями (протоколами) зборів співвласників, листками опитування, робити з них копії.

Статтею 14 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» передбачено, що співвласник має право: брати участь в управлінні об`єднанням у порядку, визначеному цим Законом і статутом об`єднання; обирати та бути обраним до складу статутних органів об`єднання; знайомитися з протоколами загальних зборів, робити з них виписки; одержувати в установленому порядку інформацію про діяльність об`єднання; вимагати від статутних органів захисту своїх прав та дотримання співвласниками правил добросусідства; одержувати в установленому статутом порядку інформацію про діяльність асоціації. Об`єднання на вимогу співвласника зобов`язане надати йому для ознайомлення всі свої фінансові звіти. Порядок здійснення прав співвласників визначається законом. Здійснення співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників. Спори щодо здійснення прав співвласників вирішуються за згодою сторін або в судовому порядку.

При цьому, як Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (частина 4 статті 14), так і Законом України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" (частина 2 статті 6) визначено, що здійснення (реалізація) співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників.

Відповідно до абзацу 4 статті 8 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» письмове опитування співвласників проводиться шляхом власноручного заповнення ними листків опитування, в яких зазначаються день опитування, прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представників), відповідь співвласника на питання "так", "ні" або "утримався", особистий підпис співвласника та особи, яка проводила опитування.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги про те, що представники позивачки не мають права представляти останню, зокрема в ОСББ, при поданні запитів на отримання та отримувати будь-яку інформацію, що має надаватися позивачці як співвласнику будинку, колегія суддів зазначає про таке.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" представник співвласника - фізична або юридична особа, яка на підставі договору або закону має право представляти інтереси співвласника.

Частиною 1 статті 237 ЦК України визначено, що представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Відповідно до частини 3 статті 244 ЦК України довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі.

Відповідно до пункту 1.5 Статуту ОСББ "Простір" об`єднання є юридичною особою з моменту з моменту його державної реєстрації в порядку, встановленому чинним законодавством України (а.с.28 зворот).

З даних довіреності від 05 січня 2020 року, посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мельниченко Т.Б., встановлено, що ОСОБА_1 уповноважила ОСОБА_4 , ОСОБА_3 бути її представниками з питання захисту її законних прав та інтересів з усіма необхідними повноваженнями зокрема в державних органах влади та управління, установах, організаціях, підприємствах усіх форм власності (а.с.35).

Аналіз положень Статуту ОСББ "Простір" та змісту довіреності дозволяє зробити висновок, що ОСББ "Простір" є організацією, створеною власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку (пункт 1.1 Статуту), а зміст довіреності включає зокрема представництво в організаціях усіх форм власності.

Відтак, доводи апеляційної скарги про відсутність у ОСОБА_4 чи ОСОБА_3 прав на представництво ОСОБА_1 в реалізації її прав як співвласника, апеляційний суд відхиляє.

Доводи апеляційної скарги про те, що матеріали цивільної справи не містять повноважень адвоката на підписання позовної заяви від імені позивачки апеляційний суд відхиляє, з огляду на те, що до позовної заяви додано договір про надання правової допомоги б/н від 28 грудня 2021 року, відповідно до умов якого клієнт наймає адвоката для надання правової допомоги щодо захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги в Україні, а саме:

- представництва в усіх ланках державних судів у спорі з ОСББ "Простір" щодо ненадання останнім запитаних документів;

- забезпечення реалізації прав і обов`язків, захисту прав, свобод і законних інтересів в усіх та будь-яких судах України, в усіх інших державних органах України, а також перед будь-якими особами (юридичними та фізичними)

- надання правової інформації, консультації і роз`яснення з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення документів правового характеру (в тому числі адвокатських запитів, позовів, клопотань та інших процесуальних документів), спрямованих на забезпечення реалізації прав, слобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення, зокрема в судовому спорі з ОСББ "Простір" щодо ненадання останнім запитаних документів.

Згідно статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатись до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто ( самопредставництво) та ( або) через представника.

Згідно частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Статтею 62 ЦПК України унормовано, що повноваження адвоката як представника підтверджується довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" ( частина четверта).

Відповідно до частин першої, другої статті 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку від представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

До позовної заяви долучено ордер серії АІ № 1190227 на надання правничої (правової) допомоги ОСОБА_1 адвокатом Зіневич О.В., в якому визначено, що повноваження адвоката не обмежуються ( а.с. 36).

Відтак доводи апеляційної скарги в тій частині, що позовна заява підписана не уповноваженою на то особою, є хибними та відхиляються колегією суддів.

Перевіряючи інші доводи апеляційної скарги колегія суддів зазначає про таке.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про інформацію» інформація - будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді Документ - матеріальний носій, що містить інформацію, основними функціями якого є її збереження та передавання у часі та просторі.

Згідно зі статтею 5 Закону України «Про інформацію» кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів.

Реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб.

Частиною другою статті 11 Закону України «Про інформацію» не допускаються збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та захисту прав людини. До конфіденційної інформації про фізичну особу належать, зокрема, дані про її національність, освіту, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, а також адреса, дата і місце народження.

Кожному забезпечується вільний доступ до інформації, яка стосується його особисто, крім випадків, передбачених законом.

Відповідно до частин першої, другої статті 21 Закону України «Про інформацію» інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова інформація.

Конфіденційною є інформація про фізичну особу, а також інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень. Конфіденційна інформація може поширюватися за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, а також в інших випадках, визначених законом.

Статтею 32 Конституції України проголошено право людини на невтручання в її особисте життя. Крім того, не допускається збирання, зберігання, використання поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

З метою конкретизації права людини, гарантованого статтею 32 Конституції України, та визначення механізмів його реалізації 1 червня 2010 року Верховною Радою України було прийнято Закон України «Про захист персональних даних», який набрав чинності з 1 січня 2011 року. Предметом правового регулювання Закону є правовідносини, пов`язані із захистом персональних даних під час їх обробки.

Положеннями статті 2 Закону України «Про захист персональних даних» передбачено, що персональні дані - відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована; розпорядник персональних даних - фізична чи юридична особа, якій володільцем персональних даних або законом надано право обробляти ці дані від імені володільця.

Разом з цим, законодавством України не встановлено і не може бути встановлено чіткого переліку відомостей про фізичну особу, які є персональними даними, задля можливості застосування положень Закону до різноманітних ситуацій, в тому числі при обробці персональних даних в інформаційних (автоматизованих) базах та картотеках персональних даних, що можуть виникнути у майбутньому, у зв`язку зі зміною в технологічній, соціальній, економічній та інших сферах суспільного життя.

Дані, які вносяться до листка опитування співвласників визначені абзацом 4 частини 8 статті 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", зокрема це день опитування, прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представників), відповідь співвласника на питання "так", "ні" або "утримався", особистий підпис співвласника та особи, яка проводила опитування.

Аналіз вищенаведених норм, дозволяє зробити висновок, що листки опитування не містять в собі конфіденційну інформацію, оскільки лише за прізвищем, іменем та по-батькові не можливо однозначно ідентифікувати фізичну особу. Не може уважатися такою і інформація про суб`єктів права власності на всі квартири та нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку і площу таких квартир та приміщень, отримання якої визначено законом.

Відтак колегія суддів доводи апеляційної скарги в цій частині визнає необґрунтованими та відхиляє їх.

Доводи апеляційної скарги в частині неправильного оформлення запитів на отримання інформації відхиляються колегією суддів, оскільки не можуть давати підстави для обмеження фізичної особи у реалізації права, визначеного законом. При цьому, відповідачем не спростовується сам факт отримання запитів про надання вказаної інформації, отже порушене право позивачки на отримання цієї інформації має бути відновлено.

Доводи апеляційної скарги в частині визначення компенсації позивачці витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, відхиляються апеляційним судом, оскільки не містять належного обгрунтування іх неспівмірності або необгрунтованості. Натомість судом першої інстанції мотивовано визначено розмір витрат, який підлягає відшкодуванню, та доводами апеляційної скарги висновки суду в цій частині не спростовуються.

Разом з цим, при перегляді рішення суду першої інстанції колегією суддів установлено таке.

Відповідно до пункту 5 частини 3 статті 2 ЦПК України одним із основних принципів цивільного судочинства є диспозитивність.

Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Аналіз наведеної норми, дозволяє зробити висновок, що диспозитивність - це надання особам, які беруть участь у справі можливості вільно розпоряджатися своїми матеріальними та процесуальними правами на власний розсуд.

Зміст принципу диспозитивності розкривають через такі положення: хто хоче здійснити свої права, повинен сам потурбуватися про це; особа, якій належить право, може від нього відмовитися; нікого не можна примушувати пред`явити позов проти своєї волі; суд не повинен виходити за межі вимоги сторін, за винятками, встановленими законом; сторона може розпорядитися об`єктом процесу.

Відтак суд може вирішувати спір лише в межах заявлених позивачем позовних вимог.

Зі змісту позовної заяви установлено, що позивачка просила суд зобов`язати Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір» надати позивачці для ознайомлення усі листки опитування до протоколів загальних зборів співвласників будинку за адресою АДРЕСА_2 , а саме: листки опитування до протоколу №1 від 25 лютого -12 березня 2019 року, до протоколу №1 від 21 лютого - 07 березня 2020 року, а також протокол №1 від 08 квітня - 23 квітня 2021 року з листками опитування з можливістю робити з них копії.

Разом з цим, резолютивна частина судового рішення викладена в такій редакції: зобов`язати Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір», код ЄДРПОУ - 32488759, надати ОСОБА_1 , ідентифікаційний код платника податків - НОМЕР_2 , для ознайомлення протоколи загальних зборів співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_3 : № 1 від 25.02. - 12.03.2019 року, № 1 від 21.02. - 07.03.2020 року, № 1 від 08.04. - 23.04.2021 року, та усі листки опитування до таких протоколів, з можливістю роботи з них копії.

Аналіз позовних вимог та резолютивної частини рішення суду першої інстанції дозволяє зробити висновок, що суд під час ухвалення судового рішення вийшов за межі позовних вимог, оскільки позивачкою не була заявлена вимога про зобов`язання надати для ознайомлення безпосередньо протоколи загальних зборів співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_3 : № 1 від 25.02. - 12.03.2019 року, № 1 від 21.02. - 07.03.2020 року, а лише листки опитування до них з можливістю зробити копії.

Відтак резолютивну частину рішення суду слід змінити, виклавши в редакції, що відповідає змісту заявлених позовних вимог.

Дія рішення Дарницького районного суду міста Києва від 27 липня 2022 року в частині, що не змінена апеляційним судом, підлягає відновленню.

З огляду на підстави, з яких апеляційна скарга задовольняється частково, перерозподіл судових витрат апеляційний суд не здійснює.

Керуючись статтями 259, 268, 367, 374, 376, 381-384, 390 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката Вербицького Ярослава Володимировича, який діє в інтересах Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Простір", задовольнити частково.

Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 27 липня 2022 року змінити, виклавши другий абзац резолютивної частини рішення в такій редакції.

Зобов`язати Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір» надати позивачці для ознайомлення усі листки опитування до протоколів загальних зборів співвласників будинку за адресою АДРЕСА_2 , а саме: листки опитування до протоколу №1 від 25 лютого - 12 березня 2019 року, до протоколу №1 від 21 лютого - 07 березня 2020 року, а також протокол №1 від 08 квітня - 23 квітня 2021 року з листками опитування з можливістю робити з них копії.

Дію рішення Дарницького районного суду міста Києва від 27 липня 2022 року в частині, що не змінена апеляційним судом, відновити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на постанову може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 13 лютого 2023 року.

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді А.М. Андрієнко

В.В. Соколова