Провадження № 2/752/1391/23
У Х В А Л А

іменем України

14 лютого 2023 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Хоменко В.С.

при секретарі Павлюх П.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

у червні 2021 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Слободянюк А.В. від 16.07.2021 року відкрито провадження у справі (а.с. 31-32).

Розпорядженням керівника апарату суду від 17.02.2022 року №155 призначений повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку із тимчасовим переведенням шляхом відрядження судді Слободянюк А.В. на посаду судді Дніпровського районного суду міста Києва, відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Відповідно до протоколу повторного розподілу справ автоматизованою системою документообігу в суді від 21.02.2022 року, вказана справа розподілена судді Хоменко В.С.

Ухвалою від 02.05.2022 року справа прийнята до провадження судді Хоменко В.С. із призначенням до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін (а.с. 42).

Під час розгляду справи поштова кореспонденція направлялась відповідачу ОСОБА_1 на адресу його зареєстрованого місця проживання, за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з тим, на адресу суду повернувся конверт з відміткою про повернення у зв`язку з тим, що адресат відсутній за вказаною адресою - «помер».

На запит Голосіївського районного суду міста Києва про факт реєстрації смерті громадянина ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , від Голосіївського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надійшов лист, відповідно до якого актовий запис про смерть № 23043 від 19.12.2020 р., складений Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тараща, Таращанський р-н., Київської області.

Вивчивши матеріали справи суд приходить до висновку, що справа підлягає закриттю у зв`язку із наступним.

Судом встановлено, що Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації «Київтеплоенерго» звернулось до Голосіївського районного суду м. Києва у червні 2021 року про стягнення із ОСОБА_1 заборгованості.

Як зазначено вище, актовий запис про смерть ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за № 23043 складений 19.12.2020 р.

Згідно з ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Таким чином встановлено, що позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, який на час звернення до суду вже помер.

Суд вважає, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Так, норми ст. 55 ЦПК України визначають порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

Нормами ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у Постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У своїй Постанові від 16.05.2018 року по справі №183/4229/14 Верховний суд зазначив, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Тобто, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку, що справа підлягає до закриття на підставі ст. 255 ЦПК України.

Обираючи підстави для закриття провадження по справі, суд вважає за необхідне застосувати норми п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, оскільки справа в цій частині не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Хоча п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України визначено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва, проте, спірні правовідносини щодо стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги допускають правонаступництво, і законодавець зберігає за кредитором право вимоги у разі смерті боржника.

Загальні правила пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців визначається нормами ст. 1281 ЦК України.

Однак, як вже зазначалося вище, залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, порушення яких є недопустимим.

Таким чином, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ст. 25 ЦК України припинено, та в силу вказаного вище не могла бути стороною по справі, а тому провадження у справі підлягає закриттю з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Аналогічна правова позиція з приводу необхідності закриття провадження у справах за позовами, які пред`явленні до осіб, що померли на момент пред`явлення позовів, висловлена Верховним судом у Постановах від 16.05.2018 року, у справі № 183/4229/14-ц, 07.03.2018 року у справі № 320/13096/13-ц, 14.02.2018 року у справі № 310/10284/15 та 16.01.2018 року у справі № 654/3928/15.

На підставі викладеного та керуючись ст. 25 ЦК України, ст. ст. 55, 255, 258-261, 263 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

провадження по справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - закрити.

Роз`яснити учасникам процесу, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.С. Хоменко