Ухвала

06 січня 2023 року

м. Київ

справа № 569/4464/19

провадження № 61-106ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу Рівненського фахового коледжу економіки та бізнесу на рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 12 червня 2020 року та постанову Волинського апеляційного суду від 06 грудня 2022 року в справі за позовом ОСОБА_1 до державного вищого навчального закладу «Рівненський коледж економіки та бізнесу», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Управління Держпраці у Рівненській області, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Рівненській області, про визнання недійсним та скасування наказу про надання відпусти без збереження заробітної плати, визнання недійсним акту про нещасний випадок невиробничого характеру, визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, зобов`язання скласти акт про нещасний випадок,

встановив:

30 грудня 2022 року Рівненський фаховий коледж економіки та бізнесу засобами поштового зв`язку надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 12 червня 2020 року та постанову Рівненського апеляційного суду від 06 грудня 2022 року у вказаній справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становив 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ОСОБА_1 у своєму позові фактично заявляє чотири вимоги немайнового характеру: 1) про визнаннянедійсним та скасування наказу від 06 серпня 2018 року № 32-о про надання відпустки без збереження заробітної плати; 2) про визнання недійсним акту № 22 про нещасний випадок невиробничого характеру від 10 грудня 2018 року, складеного на підставі проведеного розслідування і затвердженого керівником ДВНЗ «Рівненський коледж економіки та бізнесу» 10 грудня 2018 року; 3) про визнання таким, що пов`язаний з виробництвом,нещасного випадку, який стався з позивачем 08 серпня 2018 року внаслідок падіння з висоти на території ДВНЗ «Рівненський коледж економіки та бізнесу» на вул. Київській, 53 у м. Рівному; 4) про зобов`язання відповідача скласти акт за формою Н-1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 1 921, 00 грн.

До касаційної скарги заявником додано платіжне доручення про сплату судового збору в розмірі 2 481, 00 грн.

Ураховуючи позовні вимоги та вимоги касаційної скарги, судовий збір за подання касаційної скарги становить 6 147, 20 грн (1 921, 00 грн * 0,4 * 4 * 200 %).

Отже, заявнику необхідно доплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 3 666, 20 грн (6 147, 20 грн - 2 481, 00 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.

Крім того, відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (на яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Оскаржуючи судові рішення, зазначені у пункті 1 частини першої статті 389 ЦПК України, у касаційній скарзі обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення норм процесуального права має обов'язково наводитись у взаємозв'язку із посиланням на відповідний пункт (пункти) частини другої статті 389 ЦПК України як на підставу для касаційного оскарження судових рішень.

Заявник у касаційній скарзі зазначає про відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норм права у подібних правовідносинах стосовно того, що матеріали справи надійшли неналежному суду для апеляційного перегляду, також вказує на неврахування судами попередніх інстанцій висновків Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, зазначає про неповноту розгляду справи апеляційним судом, недослідження всіх зібраних у справі доказів, відмову у задоволенні клопотань та розгляд справи неповноважним складом суду. Однак, указані обґрунтування не наводяться у взаємозв'язку із посиланням на відповідний пункт (пункти) частини другої статті 389 ЦПК України як на підставу для касаційного оскарження судових рішень.

Таким чином, у касаційній скарзі Рівненського фахового коледжу економіки та бізнесу відсутні посилання на відповідний пункт (пункти) частини другої статті 389 ЦПК України, на підставі якого (яких) подається касаційна скарга.

У касаційній скарзі повинно бути зазначено конкретний (конкретні) пункт (пункти) частини другої статті 389 ЦПК України, на підставі якого (яких) подається касаційна скарга та обґрунтовано (мотивовано) наявність цієї підстави (підстав).

Також за приписами частини третьої статті 392 ЦПК України касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

У підпункті 11 пункту 16-1 розділу XV Перехідних положень Конституції України визначено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року. Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності даним Законом, здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

За приписами частини першої статті 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами (частина третя статті 62 ЦПК України).

Згідно з частиною шостою статті 62 ЦПК України оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Касаційна скарга, яка подана до Верховного Суду від імені Рівненського фахового коледжу економіки та бізнесу, підписана в. о. директора Рівненського фахового коледжу економіки та бізнесу Гусевиком С., проте жодних доказів на підтвердження повноважень указаної особи представляти інтереси заявника, зокрема і в суді касаційної інстанції, до касаційної скарги не долучено.

Отже, касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять визначених частиною третьою статті 62 ЦПК України документів, які можуть підтвердити повноваження Гусевика С. представляти інтереси Рівненського фахового коледжу економіки та бізнесу та підписувати від його імені касаційну скаргу.

Таким чином, на підтвердження повноважень Гусевика С. підписувати касаційну скаргу, яка надіслана 30 грудня2022року, тапредставляти у Верховному Суді інтереси Рівненського фахового коледжу економіки та бізнесу необхідно надати до суду касаційної інстанції оформлений належним чином відповідний документ.

Ураховуючи викладене, заявнику необхідно надати суду нову редакцію касаційної скарги разом із копіями скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, оформлену відповідно до положень статті 392 ЦПК України з урахуванням вимог цієї ухвали із зазначенням конкретного (конкретних) пункту (пунктів) частини другої статті 389 ЦПК України, на підставі якого (яких) подається касаційна скарга та обґрунтуванням (мотивуванням) наявності цієї підстави (підстав), доплатити судовий збір за подання касаційної скарги, а також надати суду документи на підтвердження повноважень особи, яка підписала касаційну скаргу, представляти інтереси Рівненського фахового коледжу економіки та бізнесу в суді касаційної інстанції та підписувати документи, подані від його імені.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Касаційну скаргу Рівненського фахового коледжу економіки та бізнесу на рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 12 червня 2020 року та постанову Волинського апеляційного суду від 06 грудня 2022 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов