Провадження № 2/357/157/23
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

14 лютого 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Орєхова О. І. ,

за участю секретаря - Сокур О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду № 2 в м. Біла Церква цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Фурсівської сільської ради про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, -

В С Т А Н О В И В :

В грудні 2022 року позивач ОСОБА_1 звернулася році заявник ОСОБА_2 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до Фурсівської сільської ради про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, мотивуючи тим, що вона, ОСОБА_1 , до укладання шлюбу мала прізвище « ОСОБА_1 », даний факт підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу НОМЕР_1 , виданим 21.05.1983 року Матюшівською сільською радою Білоцерківського району Київської області на підставі акту запису № 6.

Її матір`ю була ОСОБА_4 , даний факт підтверджується Свідоцтвом про її народження НОМЕР_2 , виданим 21.05.1964 року Матюшівською сільською радою Білоцерківського району Київської області на підставі актового запису № 22.

У її матері була рідна сестра ОСОБА_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 67 років померла її мати, даний факт підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим виконавчим комітетом Матюшівської сільської ради Білоцерківського району Київської області на підставі актового запису № 20.

ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 73 роки померла її тітка ОСОБА_5 , даний факт підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 , виданим виконавчим комітетом Матюшівської сільської ради Білоцерківського району Київської області на підставі актового запису № 4.

На час смерті ОСОБА_5 була зареєстрована і проживала за адресою: АДРЕСА_1 , даний факт підтверджується довідкою приватного нотаріуса Корнійчук В.І. № 87/02-14 від 04.10.2022 року.

Після смерті тітки відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме на земельну ділянку площею 2, 0557 га, що розташована на території Матюшівської сільської ради.

Вона являється спадкоємцем за правом представлення ( ч. 3 ст. 1266 ЦК України ) як племінниця спадкодавця, і має право на ту частку, яка належала б за законом її матері, якби вона була жива.

Її мати ОСОБА_4 приходилась рідною сестрою спадкодавцю ОСОБА_5 . У них була спільна мати- ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та спільний батько ОСОБА_7 , 1913 року народження.

04 квітня 2022 року на підставі рішення Білоцерківського міськрайонного суду по справі № 357/1664/22, провадження 2/357/1624/22 їй було визначено додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після спадкодавця ОСОБА_5 .

Вона, ОСОБА_1 , вчасно звернулась до приватного нотаріуса Корнійчук В.І. За її заявою заведена спадкова справа 8/2022 від 11.05.2022 року, даний факт підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі.

Однак, вона не спроможна документально довести родинні відносини між її матір`ю ОСОБА_4 та її сестрою ОСОБА_5 , оскільки таким документом має бути свідоцтво органів реєстрації актів цивільного стану про народження, або ж копія актового запису. У неї такі документи відсутні і отримати їх в архівних закладах немає можливості.

Як вбачається із архівної довідки Державного архіву Київської області № 01- 43/2077 від 20.08.2021 року, « в частково збереженій книзі реєстрації актів про народження громадян у с. Матюші Білоцерківського району Київської області за 1937 рік, яка зберігається в документах архівного фонду Р-5634, актовий запис про народження ОСОБА_4 не виявлено».

Як вбачається із архівної довідки Державного архіву Київської області № 01- 43/2076(1) від 02.09.2021 року, « згідно актового запису по с. Матюші Білоцерківського району Київської області від 12 травня 1941 року № 30 ОСОБА_5 (так у документах) народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , її батько: ОСОБА_7 віком 28 років; а її мати: ОСОБА_6 віком 22 роки ».

З огляду на вище викладене, у неї існує єдиний шлях щоб встановити родинні стосунки між нею і її тіткою ( рідною сестрою її матері ) - це в судовому порядку.

Тому, просила суд встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 приходиться їй, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ідент. код НОМЕР_5 рідною тіткою, а вона їй племінницею ( а. с. 1-4 ).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.12.2022 року ( а. с. 26 ) головуючим суддею визначено Орєхова О.І. та матеріали передані для розгляду.

За відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу ( ч. 1 ст. 187 ЦПК України ).

Ухвалою судді від 23 грудня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у вказаній справі. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням ( викликом ) сторін. Призначено судове засідання у справі на 23 січня 2023 року ( а. с. 31-32 ).

23 січня 2023 року розгляд справи було відкладено на 14 лютого 2023 року у зв`язку із знеструмленням приміщення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ( а. с. 36 ), що підтверджується відповідним Актом від 23.01.2023 року ( а. с. 35 ).

14 лютого 2023 року позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, 14.02.2023 року за вх. № 6194 судом отримано заяву, в якій остання просила справу за її позовом до Фурсівської сільської ради розглядати за її відсутністю. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити позов. Судові витрати залишає за собою. У разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечує щодо заочного розгляду справи.

Відповідач Фурсівська сільська рада в судове засідання свого представника не направила, 07.02.2023 року за вх. № 5233 судом отримано клопотання, в якому просили судовий розгляд справи провести за відсутності представника Фурсівської сільської ради.

Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів ( ч. 3 ст. 211 ЦПК України ).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутністю учасників судового розгляду, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року.

В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні».

Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного.

Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 „Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Згідно п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки, то такі справи розглядаються судами за правилами позовного провадження.

Саме такого висновку дотримується і Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 05 вересня 2019 року у справі № 643/12958/18, провадження № 61-12080св19.

Такої позиції дотримується і Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 30 березня 2022 року у справі № 402/695/20, провадження № 61-9212 св 21.

У вказаній постанові Верховний Суд зазначив, що метою звернення ОСОБА_1 із заявою про встановлення факту родинних відносин є встановлення в судовому порядку обставин, необхідних для прийняття спадщини після смерті НОМЕР_6 , зокрема з метою наступного вирішення питання про право власності на спадкове майно, яке залишилось після смерті останньої. Таким чином, факт, про встановлення якого просить ОСОБА_1, не підлягає з`ясуванню у порядку окремого провадження, оскільки із матеріалів справи встановлено, що існує спір про право, який підлягає розгляду виключно у порядку позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Судом встановлені наступні обставини та спірні їм правовідносини.

Встановлено, що позивач ОСОБА_1 , до укладання шлюбу мала прізвище « ОСОБА_1 », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу НОМЕР_1 , виданого 21.05.1983 року Матюшівською сільською радою Білоцерківського району Київської області на підставі акту запису № 6 ( а. с. 10 ).

Згідно свідоцтва про народження позивача ОСОБА_1 , матір`ю останньої є ОСОБА_4 , а батьком ОСОБА_9 , що підтверджується Свідоцтвом про її народження НОМЕР_2 , виданого 21.05.1964 року Матюшівською сільською радою Білоцерківського району Київської області на підставі актового запису № 22 ( а. с. 10 ).

ІНФОРМАЦІЯ_6 у віці 67 років померла мати позивача, ОСОБА_4 , про що свідчить в матеріалах спрваи відповідне Свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 , виданого виконавчим комітетом Матюшівської сільської ради Білоцерківського району Київської області на підставі актового запису № 20 ( а. с. 11 ).

ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 73 роки померла ОСОБА_5 , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_4 , виданого виконавчим комітетом Матюшівської сільської ради Білоцерківського району Київської області на підставі актового запису № 4 ( а. с. 12 ).

На час смерті, ОСОБА_5 була зареєстрована і проживала за адресою: АДРЕСА_1 , про що зазначено у довідці приватного нотаріуса Корнійчук В.І. № 87/02-14 від 04.10.2022 року ( а. с. 14 ).

З наявної у справі Довідки за № 371 від 25.03.2015 року, видана виконавчим комітетом Матюшівської сільської ради Білоцерківського району Київської області, згідно з облікової інформації, померла ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_7 . За вище вказаною адресою на день смерті спадкодавця зареєстрована та постійно проживала ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , донька. За вищевказаною адресою на день смерті спадкодавця більше ніхто не був зареєстрований та не проживав ( а. с. 15 ).

Так, після смерті ОСОБА_5 , відкрилася спадщина на належне їй майно, про що свідчить довідка приватного нотаріуса Корнійчук В.І. № 87/02-14 від 04.10.2022 року, в ній зазначено про наявність спадкової справи № 8/2022 від 11.05.2022 року ( а. с. 14 ), заведена спадкова справа 8/2022 від 11.05.2022 року була заведена на підставі заяви позивача, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі ( а. с. 13 ).

Рішення Білоцерківського міськрайонного суду від 04 квітня 2022 року по справі № 357/1664/22, провадження 2/357/1624/22, ОСОБА_1 визначено додатковий строк для подання заяви було визначено додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ( а. с. 8-9 ).

Вказаним судовим рішенням встановлено, що ОСОБА_5 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 в селі Матюші Білоцерківського району Київської області і згідно актового запису про її народження, в графі «батько» записано ОСОБА_7 , в графі «мати» ОСОБА_6 .

Постановою приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Корнійчук В.І. від 07 вересня 2021 року відмовлено ОСОБА_1 у відкритті спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті тітки ОСОБА_5 у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини.

Вказані обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи письмовими доказами.

Вказане судове рішення набрало законної сили 05.05.2022 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Звертаючись до суду з вказаним позовом, позивач зазначала, що ОСОБА_5 була її тіткою, тому просила встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 приходиться їй, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , рідною тіткою, а вона їй племінницею.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дні, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин ( фактів ), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 2 статті 77 ЦПК України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухвалені судового рішення.

Частиною 5 та 6 статті 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У статтях 15, 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

За змістом ст. ст. 1216, 1217, 1258, 1262 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини ( ч. 3 ст. 1266 ЦК України ).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її ( ч. 1 ст. 1268 ЦК України ).

Родинні відносини (споріднення) - це кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника).

Як вбачається із архівної довідки Державного архіву Київської області № 01- 43/2077 від 20.08.2021 року, « в частково збереженій книзі реєстрації актів про народження громадян у с. Матюші Білоцерківського району Київської області за 1937 рік, яка зберігається в документах архівного фонду Р-5634, актовий запис про народження ОСОБА_4 не виявлено» ( а. с. 18 ).

З архівної довідки Державного архіву Київської області № 01- 43/2076(1) від 02.09.2021 року вбачається, « згідно актового запису по с. Матюші Білоцерківського району Київської області від 12 травня 1941 року № 30 «ОСОБА_5» (так у документах) народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , її батько: ОСОБА_7 , віком 28 років, її мати: ОСОБА_6 , віком 22 роки » ( а. с. 19 ).

З наявних у матеріалах справи Виятгів з посгосподарської книги № 5 за 2001-2005 роки, 2006-2010 роки, 2011-2015 роки Матюшівської сільської ради Білоцерківського району Київської області від 13.07.2021 року за № 02-31/225, за № 02-31/226 та за № 02-31/227 вбачається, що власником будинку АДРЕСА_1 є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Голова домогосподарства: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ( померла, актовий запис № 15 від 31.08.2004 року ), ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_8 - донька ( померла, актовий запис № 4 від 25.03.2015 року ) ( а. с. 20, 21, 22 ).

В погосподарській книзі № 20 основних виробничих показників господарств колгоспників вбачається, що членами колгоспного двору були: ОСОБА_7 , чоловік, 1913 року народження, українець, освіта 7 класів; ОСОБА_6 , дружина, 1919 року народження, українка, освіта 4 класи; дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , українка; дочка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , українка ( а. с. 16 ).

Отже, з зазначеного вбачається, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 були дочками ОСОБА_7 і ОСОБА_6 , а відповідно рідними сестрами.

В Довідці виконкому Матюшівської сільської ради № 368 вказано, що ОСОБА_1 , здійснила поховання своєї тітки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 і має право на одержання передбаченої законом допомоги ( а. с. 17 ).

Оскільки судом під час розгляду даної справи знайшло своє підтвердження того факту, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 були рідними сестрами, а позивач ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_4 , відповідно остання доводиться ОСОБА_5 племінницею.

Оцінюючи дослідженні в судовому засіданні докази як кожен окремо, так і в їх сукупності та взаємозв`язку, суд вважає їх належними, допустимими, достовірними та достатніми для прийняття рішення у справі по суті.

Отже, з наданих позивачем та досліджених вищезазначених документів, суд вважає, що такі знайшли свого підтвердження родинного зв`язку між позивачем та померлою ОСОБА_5 .

Суд вважає, що відсутність документів, які б підтверджували родинні відносини між вказаними особами позбавляє позивача ОСОБА_1 права на отримання спадщини, чим порушуються її спадкові права, які підлягають поновленню шляхом задоволення позову.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Частиною 1 статті 131 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до п. п. 1, 2 ч. ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. У разі відмови в позові - на позивача.

Поняття судових витрат міститься в п. 1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", де судові витрати передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

При зверненні до суду з позовною заявою позивач ОСОБА_1 сплатила судовий збір у розмірі 992,40 грн., що підтверджується наявною квитанцією від 16.11.2022 року ( а. с. 5 ).

При зверненні до суду з заявою 14.02.2023 року, позивач просила справу розглядати у її відсутність та судові витрати залишила за собою.

Враховуючи наведене, суд вважає можливим віднести судові витрати за рахунок позивача.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 15, 16, 1216, 1217, 1258, 1262, 1266, 1268 ЦК України, ст. ст. 2, 4, 5, 10, 12, 19, 76-82, 89, 211, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 274, 315, 353-355 ЦПК України, п. 7 Пленум Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», п. 1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Фурсівської сільської ради про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 приходиться ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 рідною тіткою, а вона їй племінницею.

Судові витрати віднести за рахунок позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_11 ( адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_5 );

Відповідач: Фурсівська сільська рада ( адреса місцезнаходження: 09150, Київська область, Білоцерківський район, с. Фурси, вул. Я. Мудрого, буд. 48, ).

Повне судове рішення складено 14 лютого 2023 року.

Рішення надруковано в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя О. І. Орєхов