У Х В А Л А

Іменем України

13 лютого 2023 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., вирішуючи питання про відкриття провадження, вивчивши матеріали позовної Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Судом було здійснено запит до Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області, для встановлення зареєстрованого місця проживання відповідача.

Згідно отриманої інформації від Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був знятий з реєстраційного обліку 09.05.2017 р., як померлий.

Ухвалою судді від 29 грудня 2022 року було витребувано з Київського міського відділу державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) копію актового запису про смерть гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на час смерті був зареєстрований по АДРЕСА_1 .

Листом від 30.01.2023 Київським міського відділу державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було перенаправлено ухвалу суду для належного виконання до Деснянського відділу ДРАЦС у м.Києві ЦМУ МЮ (м.Київ).

Згідно ухвали судді Деснянського районного суду м.Києва від 31.01.2023 було витребувано з Деснянського відділу ДРАЦС у м.Києві ЦМУ МЮ (м.Київ) копію актового запису про смерть гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на час смерті був зареєстрований по АДРЕСА_1 .

Дослідивши наявні матеріали, суд дійшов висновку про відмову у відкритті провадження у справі в частині вимог до гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з огляду на наступне

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією актового запису про смерть № 591.

Згідно з ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Таким чином встановлено, що позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, який на час звернення позивача до суду вже помер.

Нормами ч. 6 ст. 13 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У своїй постанові від 16.05.2018 року по справі № 183/4229/14 Верховний суд зазначив, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, суд приходить до висновку, що процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Разом з тим, суд враховує, що залучення судом правонаступників відповідача, який помер ще до звернення позивача до суду, потребує зміни підстав та предмету позову, оскільки вимоги боржника і вимоги до спадкоємців боржника мають різні матеріально-правові підстави, що в свою чергу порушує принцип диспозитивності цивільного процесу, а також суперечить положення ст. 49 ЦПК України, щодо неможливості одночасної зміни і підстав і предмету позову.

Так, нормами п. 6 ч. 1 ст. 186 ЦПК України визначено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо: настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Разом з тим, спірні правовідносини, щодо стягнення заборгованості за аними послугами допускають правонаступництво. Законодавець зберігає за надавачем цих послуг право вимоги у разі смерті боржника.

Загальні правила пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців визначається нормами ст. 1281 ЦК України.

Однак, як вже зазначалося вище, залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, порушення яких є недопустимим.

Таким чином, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ст. 25 ЦК України припинено, та в силу вказаного вище не могла бути стороною по справі, а тому суд відмовляє у відкритті провадження у справі.

Аналогічна правова позиція з приводу необхідності закриття провадження у справах за позовами, які пред`явленні до осіб, що померли на момент пред`явлення позовів, висловлена Верховним судом у постановах від 16.05.2018 року, у справі №183/4229/14-ц, 07.03.2018 року у справі №320/13096/13-ц, 14.02.2018 року у справі №310/10284/15 та 16.01.2018 року у справі №654/3928/15.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 186, 258, 260, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» в частині вимог до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, а у разі постановлення ухвали поза межами судового засідання або в судовому засідання у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - з моменту підписання ухвали суддею (суддями).

Суддя: