Справа № 317/2105/22
Провадження № 2/317/161/2023
30 січня 2023 року м. Запоріжжя
Запорізький районний суд Запорізької області у складі:
головуючого судді Нікітіна В.В.
при секретарі судового засідання Вакуленко А.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 (третя особа, яка не заявляє самостійних вимого щодо предмета спору: приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Сиротяк Михайло Романович) про стягнення коштів за договором позики,-
Відповідач позику своєчасно не повернув, згодом ОСОБА_2 почав уникати спілкування з ОСОБА_1 .
У лютому 2022 року ОСОБА_1 дізнався, що житловий будинок та земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 у 2020 році були продані ОСОБА_2 ОСОБА_3 .
За заявою позивача від 10.02.2022 Запорізьким РУП ГУНП в Запорізькій області до ЄРДР були внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення за ч.3 ст.358 КК України.
Станом на дату звернення до суду з позовом відповідач суму позики не повернув, зобов`язання в добровільному порядку не виконав.
Сума інфляційних нарахувань за користування грошовими коштами за період з жовтня 2019 року по серпень 2022 року становить 840240,00 грн.
3 % річних за користування грошовими коштами за період з 16.09.2019 по 16.09.2022 становить 194577,53 грн.
Загальна сума заборгованості становить 3194817,53 грн.
У судове засідання позивач та його представник не з`явились, заяви про відкладення розгляду справи не надали.
Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справі відповідач ОСОБА_2 до суду не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, відзиву на позов не подав.
Третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Сиротяк М.Р. в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі.
У зв`язку з наведеним, суд, на підставі ч. 5 ст. 223, ст. 280 ЦПК України, постановляє заочне рішення.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.
Статтею 509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від відповідача виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Згідно ч. 2 п. 1 ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Відповідно до ст. 1046 ЦК України за договором позики, одна сторона передає у власність другій стороні грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів, або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.
Частиною 1 ст. 1049 ЦК України встановлено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Згідно ч. 2 ст. 1047 ЦК України на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.
Згідно п.5 договору позики, у разі неповернення боргу в сумі і строки, передбачені цим договором, позичальник сплачує грошову суму з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми.
09.08.2018 приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Сенченко В.М. накладено заборону відчуження зазначеного в договорі майна житлового будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_2 до виконання, припинення або розірвання договору, зареєстровано в реєстрі за № 395, 396.
04.10.2019 ОСОБА_1 через приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Сенченко В.М. до ОСОБА_2 було направлено заяву про сплив строку повернення грошей за договором позики та вимогу виконати порушені зобов`язання протягом 30 днів, після спливу якого ОСОБА_1 вимушений буде звернути стягнення на предмет іпотеки, зареєстровані в реєстрі за № 673.
Як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна номер 298532854, сформованої 08.02.2022, відомості про заборону відчуження та іпотеку майна житлового будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 відсутні, але зазначено що власником цього майна є ОСОБА_3 відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки № НОМЕР_1 та договору купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_2 , які посвідчені приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області Козиряцькою О.В. 16.03.2020.
Згідно відповіді приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Сиротяка М.Р. від 15.12.2022, ним не засвідчувався справжність підпису ОСОБА_1 на заяві від 08.02.2020, зареєстрованої в реєстрі за № 59.
Як вбачається з матеріалів справи, 25.11.2022 слідчим СВ Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області Петренком С.О. винесено повідомлення ОСОБА_2 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч.4 ст.190, ч.4 ст.358 КК України.
Постановою слідчого СВ Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області Петренка С.О. від 28.12.2022 оголошено ОСОБА_4 у розшук.
У частині п`ятій статті 11 ЦК України визначено, що у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки можуть виникнути з рішення суду.
Згідно із частиною другою статті 625 ЦК України в разі порушення грошового зобов`язання боржник, який прострочив його виконання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
За змістом цієї норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.
Отже, положення зазначеної норми права передбачають, що зобов`язання можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів, передбачених законом, а також угод, які не передбачені законом, але йому не суперечать, а в окремих випадках встановлені актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду.
Таким чином, за прострочення виконання зобов`язань законодавством визначена відповідальність боржника, що дає позивачу право на стягнення коштів відповідно до ст. 625 ЦК України.
За положеннями ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Статтею 1046 ЦК України передбачено, що за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Згідно ст. 1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.
Відповідно до ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. Позика, надана за договором безпроцентної позики, може бути повернена позичальником достроково, якщо інше не встановлено договором. Позика вважається повернутою в момент передання позикодавцеві речей, визначених родовими ознаками, або зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок.
Статтею 610 ЦК України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Відповідач свої зобов`язання належним чином не виконав, а саме не повернув позику як станом на 09.08.2019, так і на час звернення позивача до суду.
Таким чином, відповідач повинен сплатити позивачу основний борг у сумі 2160000,00 грн., втрати від інфляції в сумі 840240,00 грн., 3% річних у сумі 194577,53 грн, а всього 3194817,53 грн. При цьому судом було перевірено розрахунки позову в цій частині, які проведені арифметично вірно.
Крім того, на підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений позивачем при подачі позовної заяви судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
На підставі вищенаведеного, керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 19, 23, 76-83, 89, 141, 247, 258-259, 263-265, 280-284 ЦПК України,-
Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 ) про стягнення коштів за договором позики задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за договором позики у розмірі 2160000,00 грн., втрати від інфляції у розмірі 840240,00 грн., 3% річних у розмірі 194577,53 грн., а разом 3194817,53 грн. (три мільйони сто дев`яносто чотири тисячі вісімсот сімнадцять грн. 53 коп.).
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення суду може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.В. Нікітін