Номер провадження: 22-ц/813/2320/23
Головуючий у першій інстанції Калініченко Л. В.
Доповідач Князюк О. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.02.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії:

головуючого Князюка О. В.,

суддів: Заїкіна А. П., Таварткіладзе О.М.,

за участю секретаря Власенко С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 30.11.2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу недійсним,,

ОПИСОВА ЧАСТИНА

17.05.2021 року до Київського районного суду м. Одеси надійшла заява представника відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 13 вересня 2016 року по цивільній справі №520/10478/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу недійсним.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу справу за вказаною заявою розподілено судді Калініченко Л.В.

Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 20.05.2021 року прийнято вказану заяву до розгляду та призначено дату, час і місце проведення судового засідання.

В судовому засіданні 03.06.2021 року судом на підставі довідки секретаря Київського районного суду міста Одеси встановлено, що матеріали цивільної справи №520/10478/16-ц в провадженні суду відсутні, були скеровано до Одеського апеляційного суду для розгляду апеляційної скарги та по теперішній час до суду не повернуті.

На підставі вищевикладеної інформації, 03.06.2021 року Київським районним судом міста Одеси було постановлено ухвалу суду, якою зупинено провадження по справі №520/10478/16-ц (провадження№2-зз/947/79/21) за заявою представника відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 13 вересня 2016 року по цивільній справі №520/10478/16-ц, до набранням рішенням законної сили за наслідком розгляду цивільної справи №520/10478/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу недійсним та повернення матеріалів цієї справи до Київського районного суду міста Одеси.

Під час перевірки актуальності підстав для зупинення провадження по справі, судом встановлено, що 21.10.2021 року до суду надійшли матеріали справи №520/10478/16-ц за наслідком розгляду апеляційної та касаційної скарг ОСОБА_1 .

Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 02.11.2021 року провадження по вказаній справі поновлено та призначено заяву до розгляду у відкритому судовому засіданні на 15.11.2021 року, яке було перепризначено на 30.11.2021 року о 12 год. 30 хв., у зв`язку з відключенням електроенергії.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 30.11.2021 року було скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 13.09.2016 року по цивільній справі №520/10478/16-ц за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, а саме:

Скасовано арешт накладений на домоволодіння будинок АДРЕСА_1 , який належить на праві власності ОСОБА_6 .

Скасовано встановлену заборону ОСОБА_6 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , та будь-яким іншим фізичним або юридичним особам здійснювати будівельні роботи на земельній ділянці, за адресою: АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись із ухвалою суду, 07 грудня 2021 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій з посиланням на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права ставиться питання про скасування ухвали з подальшим вирішенням питання про відмову у задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що питання про скасування заходів забезпечення позову вирішено за його відсутності, що позбавило його можливості реалізувати права та свободи.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 16.12.2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 30.11.2021 року було залишено без руху, та надано апелянту строк для усунення недоліків.

14.01.2022 року апелянтом до суду надано заяву, якою усунуто недоліки апеляційної скарги зазначені в ухвалі суду.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 19.01.2022 року провадження по цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 30.11.2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу недійсним було відкрито.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 19 січня 2022 року вказану цивільну справу було призначено до розгляду.

01 лютого 2023 року на адресу суду від апелянта ОСОБА_1 надійшла заява про відкладення розгляду справи, в якій він посилається на неможливість прибуття до судового засідання у зв`язку зтим, що його адвокат Маркаров І.Р. був мобілізований для проходження військової служби.

Так, вказана цивільна справа перебуває в провадженні апеляційного суду більше року та упродовж цього часу справу було неодноразово відкладено.

Проте посилання ОСОБА_1 , що його представник мобілізований до лав ЗСУ та проходить військову службу, не враховується судом як підстава для відкладення або зупинення провадження у справі, так як він не є учасником справи відповідно до ст. 42 ЦПК України.

Апеляційний суд розглядає цивільні справи, які не віднесені до справ, зазначених у ч. ч. 1, 2 ст. 369 ЦПК України, у відсутності учасників справи та осіб, які не залучалися до участі у справі судом першої інстанції, за наявності відомостей про їх повідомлення про дату, час і місце розгляду справи. У разі відсутності таких даних, а також у разі подання заяви (заяв) про бажання прийняти участь у справі особисто, суд відкладає судове засідання на іншу дату.

Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, законодавець передбачив, що явка до апеляційного суду належним чином повідомленого учасника справи не є обов`язковою. Апеляційний суд може розглянути справу за відсутності її учасників. Апеляційний суд може відкласти розгляд справи у разі, коли причини неявки належним чином повідомленого учасника справи будуть визнані апеляційним судом поважними. Таким чином, з врахуванням конкретної ситуації по справі, вирішення питання про розгляд справи або відкладення розгляду справи віднесено до дискреційних повноважень апеляційного суду.

Вказана цивільна справа тривалий час перебуває в проваджденні апеляційного суду, учасникам справи була надана можливість реалізувати свої процесуальні права з доведення своєї позиції по справі, вони реалізували свої процесуальні права.

Згідно із ч. 2 ст. 372 ЦПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, тривалий розгляд справи, баланс інтересів учасників справи у її якнайшвидшому розгляді, освідомленість учасників справи про розгляд справи, а також те, що учасники справи реалізували своє процесуальне право щодо участі у судовому засіданні під час розгляду справи та висловили свою процесуальну позицію, тобто створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, наявності у справі достатніх матеріалів для її розгляду по суті, колегія суддів ухвалила відхилити клопотання апелянта ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи. Справу розглянути за відсутності її учасників.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Суд першої інстанції, задовольняючи заяву про скасування заходів забезпечення позову виходив з того, що відповідно до ч.9 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Судом встановлено, що в провадженні Київського районного суду міста Одеси на розгляді перебувала цивільна справа №520/10478/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу недійсним.

Під час розгляду справи, ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 13 вересня 2016 року заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу недійсним задоволено частково. Накладено арешт на домоволодіння будинок АДРЕСА_1 , який належить на праві власності ОСОБА_6 . Встановлено заборону ОСОБА_6 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , та будь-яким іншим фізичним або юридичним особам здійснювати будівельні роботи на земельній ділянці, за адресою: АДРЕСА_1 . У задоволенні іншої частини позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 07 грудня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу недійсним залишено без розгляду.

Постановою Одеського апеляційного суду від 15 квітня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Постановою Верховного Суду від 07.10.2021 року по справі №520/10478/16-ц ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 07 грудня 2020 року та постанову Одеського апеляційного суду від 15 квітня 2021 року залишено без змін.

Виходячи з викладеного, суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо наявності підстав для скасування заходів забезпечення позову.

Разом з тим обґрунтованими є доводи апеляційної скарги щодо порушення судом першої інстанції норм процесуального права щодо неповідомлення учасників справи про дату та місце судового засідання виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 статті 158 ЦПК України клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядають у судовому засіданні не пізніше п`яти днів після його надходження до суду.

Правила проведення судового засідання встановлено ст. 211 ЦПК України, відповідно до частини другої якої суд зобов`язаний повідомити учасників справи про місце, дату й час судового засідання. Разом із викладеним вище ч. ч. 1 2 ст. 128 ЦПК України прямо розмежовано поняття "виклик учасника справи" та "повідомлення учасника справи".

Європейський суд із прав людини в п. 26 рішення від 15 травня 2008 року у справі "Надточій проти України" (заява № 7460/03) зазначив, що принцип рівності сторін, один зі складників більш широкої концепції справедливого судового розгляду, передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свої права за умов, коли її не будуть ставити в суттєво менш сприятливе положення порівняно з опонентом.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України відсутність належного повідомлення учасника справи (яке є обов`язковим при проведенні судового засідання) пряма підстава для скасування судового рішення першої інстанції та винесення судом апеляційної інстанції нового рішення.

Отже, розгляд судом клопотання про скасування заходів забезпечення позову має обов`язково відбуватися за належного повідомлення учасників справи. Інакше таке судове рішення підлягає скасуванню відповідно до положень ст. ст. 128, 158, 211 і 376 ЦПК України та на підставі правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної в рішенні у справі "Надточій проти України".

Однак, з матеріалів справи не вбачається, що учасники справи були викликані у судове засідання для вирішення питання щодо заявленого клопотання про скасування заходів забезпечення позову з цієї справи, оскільки судові повідомлення у справі відсутні, що свідчить про обґрунтованість доводів апеляційної скарги про позбавлення права участі в судовому засіданні.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що судом першої інстанції було порушено порядок розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, а тому оскаржена ухвала підлягає скасуванню.

Вирішуючи питання про скасування заходів забезпечення позову колегія дійшла наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно з ч.4 ст.158 ЦПК України за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову (ч.9 ст.158 ЦПК України).

Системний аналіз вказаних правових норм свідчить про те, що у випадку ухвалення судом рішення про відмову в позові, суд може з власної ініціативи одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову. При цьому закон не містить імперативної заборони для постановлення ухвали про скасування заходів забезпечення позову до набранням рішенням суду про відмову в позові законної сили.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

З урахуванням залишення позову ОСОБА_1 без розгляду на підставі ухвали Київського районного суду м. Одеси від 07 грудня 2020 року, яка залишена без змін постановою Одеського апеляційного суду від 15 квітня 2021 року та постановою Верховного Суду від 07.10.2021 року, а отже набрала законної сили, колегія суддів вважає, що клопотання про скасування заходів забезпечення позову підлягає задоволенню.

За таких обставин доводи апеляційної скарги в частині порушення норм процесуального права щодо неповідомлення сторін про час та місце розгляду справи є обгрунтованими та такими, що знайшли своє відображення за результатами розгляду апеляційної скарги.

Оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про задоволення заяви про скасування заходів забезпечення позову.

РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА

Керуючись ст. ст. 374, 376, 382, 383, 384 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 30.11.2021 року - скасувати.

Постановити нове рішення, яким скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 13.09.2016 року по цивільній справі №520/10478/16-ц за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, а саме:

Скасувати арешт накладений на домоволодіння будинок АДРЕСА_1 , який належить на праві власності ОСОБА_6 .

Скасувати встановлену заборону ОСОБА_6 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , та будь-яким іншим фізичним або юридичним особам здійснювати будівельні роботи на земельній ділянці, за адресою: АДРЕСА_1 .

Копію ухвали направити для виконання до Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради (м. Одеса, вул. Черняховського, 6) та сторонам для відома.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 06 лютого 2023 року.

Головуючий: О. В. Князюк

Судді: А. П. Заїкін

О.М. Таварткіладзе