Справа № 587/1789/22
07 лютого 2023 року Сумський районний суд Сумської області в складі головуючого судді Гончаренко Л.М., за участю секретаря судового засідання Макошенець С.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Суми цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Садівська сільська рада Сумського району Сумської області, приватний нотаріус Сумського районного нотаріального округу Бірченко Юрій Васильович про скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку,
У судове засідання позивачка не з`явилася, у матеріалах справи міститься заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Представник Садівської сільської ради Сумського району в судове засідання не з`явився, в своїй заяві просив слухати справу у його відсутність, проти задоволення позову не заперечували.
Приватний нотаріус Бирченко Ю.В. в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, в своїй заяві просив проводити судове засідання у його відсутність.
Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд вважає за можливе ухвалити рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про необхідність повного задоволення позову, виходячи з наступних підстав.
Зазначене рішення суду набрало законної сили.
Позивачка в позовній заяві зазначає, що Садівська селищна рада не має можливості надати в оренду чи дозволити викуп цієї земельної ділянки, так-як до даного часу частина цієї земельної ділянки зареєстрована на праві власності за ОСОБА_2 , хоча договір купівлі - продажу ним земельної ділянки визнаний судом недійсним, але місцезнаходження ОСОБА_2 невідоме і подавати заяву спільно з Садівською сільською радою державному реєстратору для виключення запису про виникнення права власності він не бажає.
З метою належного захисту свого порушеного права та цивільного інтересу, ОСОБА_1 звернулася до суду з окремим позовом про скасування запису у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про право власності за ОСОБА_2 , але рішенням Сумського районного суду від 15.06.2022 р. у справі № 587/325/22 відмовлено у задоволенні позову з тих підстав, що згідно до останньої нині діючої редакції Закону України «Про державну реєстрацію прав та їх обтяжень», статті 26, 27, такого способу захисту цивільного права та інтересу, як скасування запису про державну реєстрацію прав не передбачено.( а.с.19-21)
У постановах Верховного Суду від 03.09.2020 у справі № 914/1201/19, від 23.06.2020 у справі № 906/516/19, від 23.06.2020 у справі № 905/633/19, від 23.06.2020 у справі № 922/2589/19, від 30.06.2020 у справі № 922/3130/19, від 14.07.2020 у справі № 910/8387/19, від 20.08.2020 у справі № 916/2464/19, від 28.10.2020 у справі № 910/963/19, від 01.12.2020 у справі № 916/1935/19, суд касаційної інстанції виклав правову позицію, щодо застосування пункту 3 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству" у контексті визначення способу захисту у разі проведення спірних реєстраційних дій. Зокрема, суд касаційної інстанції зазначив, що "Законом України від 05.12.2019 № 340-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству", який набрав чинності з 16.01.2020, статтю 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" викладено у новій редакції. Так, відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини 3 статті 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (в редакції, чинній з 16.01.2020) відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).
Чинна редакція ст. 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" встановлює такі способи судового захисту порушених прав та інтересів особи:
1) судове рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав; 2) судове рішення про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав; 3) судове рішення про скасування державної реєстрації прав.
При цьому з метою ефективного захисту порушених прав уточнено, що ухвалення зазначених судових рішень обов`язково має супроводжуватися одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав)."
З огляду на те, що державна реєстрація права власності на спірну земельну ділянку на ім`я відповідача ОСОБА_2 здійснена на підставі договору купівлі - продажу від 23.12.2020 р, про недійсність якого суд дійшов до висновку в рішенні Сумського районного суду Сумської області від 08.07.2021 р. по цивільній справі № 587/95/21, а тому дана вимога позивачки щодо скасування державної реєстрації права власності на дану земельну ділянку за відповідачем підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.215, 228, 317,319, 328 Цивільного кодексу України, ст.ст. 12, 13, 7682, 89, 141, 259, 263, 265 Цивільного процесуального кодексу України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Л.М. Гончаренко