Провадження № 2/537/19/2023
Справа № 537/2534/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.02.2023 Крюківський районний суд міста Кременчука Полтавської області у складі головуючого судді Дядечко І.І., за участі секретаря судового засідання Стародубцевої Бавровської Д.О., позивача відповідача ОСОБА_1 , представника відповідача ПАТ «Українська акціонерна страхова компанія «АСКА» - Пронякіна Є.В., представника відповідача позивача АТ «ПУМБ» Киричук Г.М., розглядаючи у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці Полтавської області в режимі відеоконференції цивільну справу за позовами ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний банк», Приватного акціонерного товариства «Українська акціонерна страхова компанія «АСКА» про визнання договору банківського кредиту недійсним та страхування розторгнутими, стягнення матеріальної та моральної шкоди за поширення персональних даних; Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, відповідно до якого просить суд ухвалити рішення, яким визнати споживчий кредитний паспорт (договір) від 18.04.2015, укладений між нею та відповідачем банк «ПУМБ» недійсним; стягнути на її користь з відповідача банк «ПУМБ» незаконно списані з її карткового рахунку 2 207 грн 72 коп.; стягнути на її користь з відповідача банку «ПУМБ» матеріальну шкоду у сумі 41 075 грн належних їй грошей; визнати розірваним нею договір страхування від 18.04.2015 з відповідачем СК «АСКА»; стягнути з відповідача УСК «АСКА» на її користь сплачені страхові внески у сумі 12 082, 40 грн відповідно рахунку; стягнути з відповідача ПАТ «ПУМБ» на її користь моральну шкоду у сумі 50 000 грн; стягнути з відповідача УСК «АСКА» моральну шкоду на її користь в сумі 20 000 грн.; стягнути правові послуги відповідно квитанцій, які будуть надані в судовому засіданні.

Представник АТ «Перший Український Міжнародний банк»» звернувся до суду з позовом, відповідно до вимог якого просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ «ПУМБ» заборгованість в сумі 52 713,77 грн та витрати зі сплати судового збору у сумі 2 270,00 грн.

Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 18.06.2021 відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до АТ «Перший український міжнародний банк», ПАТ «Українська акціонерна страхова компанія «АСКА» про визнання договору банківського кредиту недійсним та страхування розторгнутими, стягнення матеріальної та моральної шкоди за поширення персональних даних та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 04.08.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

30.11.2021 до суду надійшла позовна заява АТ «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 10.01.2022 позовну заяву АТ «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, справу визначено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 12.04.2022 позовні вимоги у справі за позовом ОСОБА_1 до АТ «Перший український міжнародний банк», ПАТ «Українська акціонерна страхова компанія «АСКА» про визнання договору банківського кредиту недійсним та страхування розторгнутими, стягнення матеріальної та моральної шкоди за поширення персональних даних (справа №537/2534/21, провадження №2/537/73/2022) та позовні вимоги у справі за позовом АТ «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором (справа №537/6125/21, провадження №2/537/221/2022) об`єднано в одне провадження.

05 січня 2023 року позивачем відповідачем ОСОБА_1 подано до суду заяву, відповідно до якої остання відмовляється частково від позовних вимог у зв`язку з технічною помилкою, а саме від вимоги визнати споживчий кредитний паспорт від 18.04.2015, укладений між нею та відповідачем ПАТ «ПУМБ» недійсним, та просить вважати її позовною вимогою визнати споживчий кредитний паспорт від 02.11.2017, укладений між нею та відповідачем ПАТ «МУМБ»; від вимоги визнати розірваний нею Договір страхування від 15.04.2015, та просить вважати її позовною вимогою визнати розірваним нею Договір страхування (розділ 2,3 заяви про приєднання) від 02.11.2017. Також просить суд залучити співвідповідачем до позовом ПрАТ УАСК «Аска життя» та стягнути з співвідповідача ПрАТ УАСК «Аска життя» незаконно нараховану страхову суму на її користь, відповідно рахунку та висновку експерта Лихтаної.

Позивач - відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні заяву підтримала, просила прийняти до розгляду та залучити в якості співвідповідача ПрАТ УАСК «АСКА життя», вказала, що в процесі розгляду справи, з наданих відповідачами відзивів на позовну заяву, нею було виявлено, що кредитний договір та договір страхування, які були укладені у 2015 році нею були виконані та закриті, а на даний час існує кредитний договір та договори страхування укладені у 2017 році, та саме ці договори підлягають розірванню. Тому вважає за необхідне змінити позовні вимоги саме на такі, як викладені в заяві. Також їй стало відомо, що у 2017 році нею було укладено договір страхування з ПрАТ УАСК «АСКА життя», тому вважає за необхідне пред`явити до останньої позовні вимоги та залучити її до участі в справі в якості співвідповідача. Підставою звернення до суду з заявою про зміну позовних вимог стало те, що відповідачем АТ «Перший Український Міжнародний банк» їй було видано неналежно оформлені документи (кредитний договір), які вона не могла прочитати та визначитися з якими саме позовними вимогами їй необхідно було звертатися до суду.

Представники відповідача позивача АТ «Перший Український Міжнародний банк» Киричук Г.М. в судовому засіданні при вирішенні вказаного питання поклалася на розсуд суду. При цьому вказала, що з поданою заявою ОСОБА_1 вона не погоджується, оскільки остання вказаною заявою фактично змінює предмет позову, що є недопустимим після закриття підготовчого судового засідання.

Представник відповідача ПрАТ «Українська акціонерна страхова компанія «АСКА» в судовому засіданні просив в задоволенні заяви ОСОБА_1 відмовитив зв`язку з її необґрунтованістю та безпідставністю. Вказав, що ОСОБА_1 фактично змінює підстави та предмет позову, що є недопустимим через 1,5 роки після закриття підготовчого судового засідання, яке було закрито 04.08.2021. Щодо залучення співвідповідача ПрАТ УАСК «АСКА життя» та доповнення позовних вимог заперечує, оскільки у ОСОБА_1 на час звернення до суду були наявні договори і за 2015 рік і за 2017 рік, а те, що вона недочитала вказані договори, це не є підставою залучення до участі в справі співвідповідача та доповнення новими позовними вимогами через 1,5 року після закриття підготовчого судового засідання.

Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив такі обставини та дійшов до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ч. 3 ст. 13 ЦПК України).

Згідно з п. 2 ч. 2, ч. 3,5 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

У п. 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у ст. 16 ЦК України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного способу захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову одночасно не допускається. Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України.

Схожий за змістом правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 18 травня 2022 року у справі №570/5639/16-ц.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого позову (ще одного позову), чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстави позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року у справі №405/3360/17).

Відповідно до положень ст. 122 ЦПК України строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

За правилами ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Судом встановлено, що позивачем ОСОБА_1 в первинній позовній заяві вказано позовні вимоги про визнання споживчого кредитного паспорту (договір) від 18.04.2015, укладений між нею та відповідачем банк «ПУМБ» недійсним; визнання розірваним нею договір страхування від 18.04.2015 з відповідачем СК «АСКА»та наведено відповідне правове обґрунтування вказаних позовних вимог, а саме остання вказує на те, Банком їй не надано кредитний договір, а надано лише копію заяви на приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, та паспорт споживчого кредиту; надані їй документи Банком оформлені в порушення ЗУ «Про споживчий кредит», дрібним шрифтом, що є порушенням вимог чинного законодавства, що стосується оформлення документів. В кредитному договорі АТ «ПУМБ» встановив не реальну відсоткову ставку за користування кредитними коштами і зробив дисбаланс інтересів, в порушення Закону. Окрім того, вказує на те, що підписана нею анкета - заява про приєднання до умов та правил надання банками послуг не може бути підставою для стягнення процентів за користування кредитними коштами та пені за невиконання кредитного договору, комісії і інших платежів, оскільки така анкета - заява не може розцінюватися як форма кредитного договору. Щодо вимог про визнання розірваним нею договору страхування від 18.04.2015 з відповідачем СК «АСКА», вказує на те, що відповідач уклав з нею договір страхування майна власника платіжної картки, який також оформлений з порушенням ст. 9 ч. 7 ЗУ «Про споживчий кредит», так як оформлений забороненим шрифтом, значно меншим, чим передбачено, і ускладнює його читання. Відповідачі СК «АСКА» та АТ «ПУМБ» на прохання видати текст з нормальним шрифтом відмовились, не дивлячись на порушення Закону і її прав споживача. Вказує на те, що відповідно до ст. 16 Закону України «Про добровільне страхування» передбачено зобов`язання страховика, в разі настання страхового випадку, здійснити виплату, а страхувальник сплачувати платежі. Нею при достроковій сплаті платежів по кредитній сумі також сплачувались страхові платежі на декілька місяців наперед, таким чином вона виконувала свої зобов`язання добросовісно і достроково. Проте по настанню страхового випадку 22.10.2019 відповідач (страхова компанія) категорично відмовив відшкодувати їй страхову суму 2207,70 грн, посилаючись, що можлива виплата після вступу вироку в законну силу, не дивлячись на те, що в п. 8.1.3 цього договору вказано, що страховим ризиком є незаконне отримання грошових коштів третьою особою із застосуванням злочинних методів отримання інформації щодо картки та отримання коштів. За викладених обставин вважає, що договір страхування розірваний та відповідач зобов`язаний повернути їй внесені нею страхові платежі.

В заяві від 05.01.2023, позовні вимоги викладені в такій редакції: визнати споживчий кредитний паспорт від 02.11.2017, укладений між нею і відповідачем ПАТ «ПУМБ»; визнати розірваним нею Договір страхування (розділ 2,3 заяви про приєднання) від 02.11.2017; стягнути з ПрАТ УАСК «АСКА життя» незаконно нараховану страхову суму на її користь, відповідно рахунку та висновку експерта Лихтаної та наведено правове обґрунтування: статті ЗУ «Про захист прав споживача», ЗУ «Про споживчий кредит», а саме, що в порушення вказаних вимог договори оформлені неналежним форматом. Вважає, що заява про приєднання до банківського обслуговування фізичних осіб, а також Договір страхування складені нечитаємими примірниками, тому вони не відповідають вказаному законодавству і підлягають визнанню недійсним. Також, окрім викладеного правового обґрунтування доповнено підстави позову новими обставинами, а саме тим, що Заявою про приєднання до банківського обслуговування фізичних осіб, фактично укладено два договори страхування «Страхування майна власника платіжних карток», де страхувальником вказаний відповідач ПАТ УАСК «АСКА» та «Страхування життя з кредитною карткою», де страхувальником вказаний ПрАТ УАСК «АСКА життя». Про такий розділ страхування життя з кредитною карткою вона не знала, а тому вважає, що в даному випадку при укладанні договорів було вчинено обман, та взагалі в даній заяві міститься не її підпис. Вказує на те, що Договір з УАСК «АСКА життя» вона не укладала.

Тобто фактично позивач відповідач ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою, в якій викладено позовні вимоги в новій редакції та змінено їхнє правове обґрунтування (підстави позову). Окрім того доповнено новою позовною вимогою, фактично збільшено позовні вимоги.

Суд звертає увагу, що зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога. При цьому одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду України від 26.05.2020 у справі №908/299/18.

Суд також зауважує, що заява подана через 1 рік 5 місяців після закінчення підготовчого судового засідання у справі, та позивач відповідач ОСОБА_1 у заяві не просить поновити строк для подання вказаної заяви, в зв`язку з тим, що вона подана після закінчення підготовчого судового засідання у справі, тобто, поза межами строків, визначених законом.

Отже подання заяви з вказаним обсягом змін позовних вимог, їх кількості із первісними позовними вимогами - не відповідає приписам ст. 49 ЦПК України.

Оскільки, зі змісту заяви вбачається, що по суті позивачем змінюється і предмет і підстава позову, що перебуває в провадженні суду, заява подана поза межами строків, визначених законом, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для її прийняття до спільного провадження разом із первісним позовом.

Також в заяві від 05 січня 2023 року ОСОБА_1 просить залучити до участі в справі співвідповідача ПрАТ УАСК «АСКА життя».

В обґрунтування такої заяви вказано, що відповідач АТ «ПУМБ» зарахував на рахунок ПрАТ УАСК «АСКА життя» страхові платежі за Договором (розділ заяви про приєднання) добровільного страхування життя СС 9033332, який вона з ПрАТ УАСК «АСКА життя» не укладала, а тому за викладених обставин просить залучити до участі в справі співвідповідача ПрАТ УАСК «АСКА життя» та стягнути з нього незаконно отриману через відповідача АТ «ПУМБ» суму, яка була перерахована із кредитних платежів.

Сплив строків для залучення у справі співвідповідача стався з вини відповідачів в зв`язку з незаконними неналежними документами та з її хворобою, що підтверджується відкладенням судових засідань, а також з інших причин, не залежних від неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Згідно з ч. 3 ст. 51 ЦПК України після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Як вбачається з заяви позивача відповідача ОСОБА_1 заявлене клопотання про залучення співвідповідача безпосередньо пов`язано із збільшенням позовних вимог, які вона ініціювала у даній заяві, а саме стягнення з ПрАТ УАСК «АСКА життя» незаконно отриманої через відповідача АТ «ПУМБ» суми, яка була перерахована із кредитних платежів.

Окрім того, як вбачається з матеріалів справи позивачем відповідачем ОСОБА_1 до позовної заяви додано заяву №01 на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, з якої вбачається, що між позивачем - відповідачем ОСОБА_1 та ПрАТ УАСК «АСКА життя» 02.11.2017 було укладено договір СС 9033332 страхування життя з кредитною картою, та додано виписку по особовому рахунку позивача - відповідача ОСОБА_1 за період з 02.11.2017 по 02.06.2020 з якої вбачається, що неодноразово перераховувались з її рахунку грошові кошти в рахунок оплати страхового платежу по договору СС 9033332 від 02.11.2017 (страхування життя з кредитною картою, укладеного з ПрАТ УАСК «АСКА життя»), тобто на час подання позову 31.05.2021 позивачу відповідачу ОСОБА_1 було відомо про вказані обставини.

За викладених обставин, суд вважає, що позивачем відповідачем не доведено, що вона не знала та не могла знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача.

Враховуючи, що у прийняті заяви про зміну та збільшення позовних вимог судом відмовлено, а також те, що заява подана поза межами строків, визначених законом, суд не вбачає правових підстав для залучення до участі у даній справі в якості співвідповідача ПрАТ УАСК «АСКА життя», а тому у задоволенні клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача також відмовляє.

Суд роз`яснює, що відмова у прийнятті такої заяви не є порушенням прав позивача, який може реалізувати своє право на доступ до суду шляхом звернення до суду з іншим позовом.

Керуючись ст. 49, ч. 6 ст. 259, ст. 353 ЦПК України, суд

постановив:

Відмовити у прийнятті заяви позивача відповідача ОСОБА_1 про зміну та збільшення позовних вимог.

У задоволенні клопотання позивача відповідача ОСОБА_1 про залучення до участі у справі співвідповідача - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу в частині відмови у прийнятті заяви про зміну та збільшення позовних вимог може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання, в іншій часті ухвала оскарженню не підлягає.

Повна ухвала суду складена 07 лютого 2023 року.

Суддя І.І.Дядечко