Справа № 754/2816/22
У Х В А Л А

Іменем України

21 березня 2023 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши клопотання ОСОБА_1 (вх. № 12144 від 20.03.2023, вх. № 12145 від 20.03.2023) у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання колишньої дружини,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Деснянського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання колишньої дружини.

20.03.2023 від позивачки надійшли клопотання про заслуховування думки дитини (вх. № 12144) та клопотання про колегіальний розгляд справи (вх. № 12145).

Щодо клопотання позивачки про заслуховування думки дитини (вх. № 12144)

Відповідно до частин першої та другої статті 171 СК України дитина має право на те, щоб бути вислуханою батьками, іншими членами сім`ї, посадовими особами з питань, що стосуються її особисто, а також питань сім`ї. Дитина, яка може висловити свою думку, має бути вислухана при вирішенні між батьками, іншими особами спору щодо її виховання, місця проживання, у тому числі при вирішенні спору про позбавлення батьківських прав, поновлення батьківських прав, а також спору щодо управління її майном.

Предметом розгляду даної справи є стягнення з відповідача на користь позивачки аліментів на її утримання як колишньої дружини. Спір не стосується виховання чи визначення місця проживання дитини, не є спором про позбавлення або поновлення батьківських прав, а також не стосується спору щодо управління майном дитини, тому підстав для задоволення клопотання про заслуховування думки дитини немає.

Щодо клопотання про колегіальний розгляд справи (вх. № 12145)

Відповідно до частини десятої статті 34 ЦПК України якщо справа має розглядатися суддею одноособово, але цим Кодексом передбачена можливість колегіального розгляду такої справи, питання про призначення колегіального розгляду вирішується до початку розгляду справи суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється відповідна ухвала.

Вказана норма визначає дві передумови колегіального розгляду справи, а саме:

1) призначення колегіального розгляду до початку розгляду справи суддею, який розглядає справу;

2) можливість колегіального розгляду такої справи у випадках, передбачених Цивільним процесуальним кодексом.

Згідно з частиною першою статті 34 ЦПК України цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються одноособово суддею, який є головуючим і діє від імені суду, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Винятками із цього правила є справи про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави розглядаються колегіально Вищим антикорупційним судом у складі трьох суддів, а також справи окремого провадження, які розглядаються колегією у складі одного судді і двох присяжних (частина друга статті 34 ЦПК України).

Розгляд справи колегіально передбачений також на стадіях перегляду рішень в апеляційному та касаційному порядку (частини 3-7 статті 34 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 293 ЦПК України обов`язковий колегіальний розгляд справ судом першої інстанції (у складі одного судді і двох присяжних) передбачено лише при розгляді справ окремого провадження у визначених випадках.

Дана цивільна справа розглядається судом у порядку спрощеного позовного провадження та не є винятком, передбаченим нормами ЦПК України.

З урахуванням зазначеного, суд приходить до висновку, що правових підстав для колегіального розгляду даної справи не встановлено, а тому у задоволенні клопотання позивачки про колегіальний розгляд справи слід відмовити.

Керуючись ст. 2, 34, 258-261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про заслуховування думки дитини (вх. № 12144 від 20.03.2023) відмовити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про колегіальний розгляд справи (вх. № 12145 від 20.03.2023) відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак