КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М.МИКОЛАЄВА
Справа № 488/2015/21
Провадження № 2/488/264/23 р.
01.02.2023 року м. Миколаїв
Корабельний районний суд м. Миколаєва у складі:
головуючої по справі судді - Селіщевої Л.І.,
за участю секретаря Варакути Є.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про звільнення майна з-під арешту,-
ВСТАНОВИВ:
Позивач ТОВ «КЕЙ-КОЛЕКТ» звернувся із даним позовом до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , в обґрунтування якого вказав наступне.
12.12.2012 р. між АТ «УкрСиббанк» та позивачем були укладені договір факторингу № 1 та договір відступлення прав вимоги за договорами іпотеки, згідно яких до позивача перейшло право вимоги до відповідачів за кредитними та іпотечним договорами.
Відповідачі належним чином взяті на себе зобов`язання не виконували.
З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно позивачу стало відомо, що предмет іпотеки квартира за вищевказаною адресою, перебуває під арештом, який був накладений ухвалою Корабельного районного суду м. Миколаєва від 03.03.2017 р. серія та номер 488/882/17.
Позивач зазначає, що наявність арешту позбавляє його можливості одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки, у тому числі, шляхом передбаченого законом позасудового врегулювання.
Посилаючись на викладене, позивач просить суд:
-звільнити з-під арешту частину квартири АДРЕСА_1 , який накладено: номер запису про обтяження: 19983781 (спеціальний розділ) підстава для державної реєстрації : ухвала суду, серія та номер: 488/882/17, виданий 03.03.2017, видавник: Корабельний районний суд м. Миколаєва.
Ухвалою Корабельного районного суду м. Миколаєва від 29.11.2022 р. в частині відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 провадження у даній справі було закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, у зв`язку з їх смертю.
В судове засідання представник позивача не з`явився, про час та місце судового засідання був повідомлений неодноразово та належним чином, причини неявки суду невідомі.
Відповідачі - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , та їх представники у судове засідання не з`явилися, про час та місце судового засідання були повідомлені своєчасно та належним чином, причини неявки суду невідомі.
Враховуючи викладене, а також те, що заперечень від представника позивача щодо заочного розгляду справи не надходило, а його неявка не перешкоджає розгляду дано справи, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи у відповідності до положень ст.ст. 280-282 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши та оцінивши в сукупності докази по справі, прийшов до наступного.
12.12.2012 р. між АТ «УкрСиббанк» та позивачем були укладені договір факторингу № 1 та договір відступлення прав вимоги за договорами іпотеки, згідно яких до позивача перейшло право вимоги до відповідачів за кредитними та іпотечним договорами.
Дане підтверджується наявними у матеріалах справи копіями договору іпотеки, договором факторингу № 1, інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна.
Зі змісту вказаної інформаційної довідки вбачається, що на підставі ухвали Корабельного районного суду м. Миколаєва від 03.03.2017 р. № 488/882/17 був накладений арешт на 1/4 квартири АДРЕСА_1 , та зареєстровано обтяження за записом № 19983781 (спеціальний розділ).
Судовим розглядом встановлено, що вказане обтяження нерухомого майна було накладено Корабельним районним судом м. Миколаєва в межах цивільної справи № 488/882/17 (провадження № 2/488/977/17) за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором, за заявою позивача як захід забезпечення позову.
Згідно ч.ч. 1-2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.
Позов може бути забезпечено, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб (п.1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України).
Відповідно до ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.
Судовим розглядом також встановлено, що заочним рішенням Корабельного районного суду м. Миколаєва від 31.05.2017 р. (справа № 488/882/17) було задоволено позов ПАТ КБ «Приватбанк», та стягнуто на його користь з ОСОБА_4 заборгованість за кредитним договором № б/н від 22.10.2012 р. на загальну суму 31 961,06 грн.
Оскільки позивач по даній справі - ТОВ «КЕЙ-КОЛЕКТ» не був учасником цивільної справи № 488/882/17, у межах якої було накладено арешт на частину квартири АДРЕСА_2 , то за змістом ст. 158 ЦПК України він позбавлений права звернутися до суду із заявою про скасування вжитих судом у цій справі заходів забезпечення позову.
Разом із цим, відповідно до іпотечного договору від 29.05.2007 р. та договорів факторингу № 1 та договору відступлення прав вимоги за договорами іпотеки від 12.12.2012 р., позивач ТОВ «КЕЙ-КОЛЕКТ» є іпотекодержателем нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 .
Згідно ст. 3 Закону України «Про іпотеку» № 898-IV від 05.06.2003 р. у разі порушення боржником основного зобов`язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки.
Пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації.
Відповідно до ст. 14 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» якщо інше не встановлено цим Законом, зареєстроване обтяження має вищий пріоритет над незареєстрованими обтяженнями. Пріоритет зареєстрованих обтяжень визначається у черговості їх реєстрації, за винятками, встановленими цим Законом. Обтяжувачі, які зареєстрували обтяження одного і того ж рухомого майна одночасно, мають рівні права на задоволення своїх вимог.
Обтяжувач з вищим пріоритетом має переважне право на звернення стягнення на предмет обтяження.
Частинами 1 та 4 ст. 33 Закону України «Про іпотеку» визначено, що У разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.
В силу ст. 36 Закону України «Про іпотеку» сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки.
Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки.
Договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, може передбачати:
-передачу іпотекодержателю права власності (спеціального майнового права) на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання у порядку, встановленому статтею 37 цього Закону;
-право іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, встановленому статтею 38 цього Закону.
Наявність арешту іпотечного майна є перешкодою для позасудового звернення стягнення на іпотечне майно та відповідно порушує законні права та інтереси позивача як іпотекодержателя цього майна.
Доказів, які б спростовували висновки суду, судовим розглядом не встановлено.
Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
З урахуванням викладеного, суд знаходить позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.
На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідачів на користь позивача належить стягнути понесені судові витрати у вигляді судового збору.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 258-259, 264-265, 268, 354 ЦПК України, суд,-
ВИРІШИВ:
Позов - задовольнити.
Звільнити з-під арешту 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 , який накладено: номер запису про обтяження: 19983781 (спеціальний розділ) підстава для державної реєстрації : ухвала суду, серія та номер: 488/882/17, виданий 03.03.2017,видавник: Корабельний районний суд м. Миколаєва.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ» судовий збір у розмірі 1 135,00 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ» судовий збір у розмірі 1 135,00 грн.
Копію заочного рішення направити відповідачам для ознайомлення.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Рішення може бути оскаржено до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення рішення. У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повне найменування сторін:
Відповідач ОСОБА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .
Відповідач ОСОБА_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .
Суддя Л.І. Селіщева