Справа № 639/3404/22
Провадження № 2/639/340/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2023 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Труханович В.В.,

за участю секретаря Яременко В.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні Жовтневого районного суду м. Харкова цивільну справу №639/3404/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом та просить ухвалити рішення, на підставі якого визначити їй додатковий строк в два місяці для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її двоюрідна сестра ОСОБА_3 .

Померла проживала одна у власній квартирі за адресою: АДРЕСА_1 . Протягом тривалого часу позивач здійснювала догляд за ОСОБА_3 . Після смерті останньої, сім*я позивача займалася організацією її поховання. Особисто позивач не була присутня на похоронах сестри оскільки тяжко хворіла, знаходилася на стаціонарному лікуванні. Після виписки з лікарні вона ще довгий час відновлювала своє здоров`я. А 24 лютого 2022 року розпочалася війна, яка повністю змінила спосіб життя.

Лише в кінці вересня 2022 року, коли зменшилася обстріли в м. Харкові, позивач навідалася до квартири покійної сестри щоб розібрати речі. Серед них вона знайшла заповіт від 06.11.2019, за яким ОСОБА_3 усе своє майно заповідала ОСОБА_1 .

Після цього позивач звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак отримала відмову, оскільки виявилося, що нею пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини.

Вищевикладені обставини вимусили позивача звернутися до суду з даним позовом.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 03 листопада 2022 року прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити спрощене позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Призначено судове засідання.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 03 листопада 2022 року задоволено клопотання позивача, витребувано з відокремленого підрозділу Другої Харківської міської державної нотаріальної контори:

1) відомості щодо звернень із заявами про прийняття спадщини або відмовою від прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (актовий запис № 23746 від 17.11.2021) та яка мешкала у квартирі АДРЕСА_2 ;

2) інформаційну довідку із Спадкового реєстру щодо спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (актовий запис № 23746 від 17.11.2021) та яка мешкала у квартирі АДРЕСА_2 ;

3) інформацію щодо складання заповітів ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (актовий запис № 23746 від 17.11.2021) та яка мешкала у квартирі АДРЕСА_2 .

01 грудня 2022 року від представника відповідача Харківської міської ради до суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого вони просили суд відмовити у задоволені позову ОСОБА_1 , оскільки відсутня поважна причина у зв`язку з якою позивачем пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини. Також просять справу розглянути у їх відсутність.

24 грудня 2022 року від представника позивача адвоката Кравець В.М. надійшла відповідь на відзив, відповідно до якого вона вважає, що достатньо правових підстав для задоволення позову ОСОБА_1 .

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Кравець В.М., яка діє на підставі ордеру, підтримали заявлений позов та дали пояснення про обставини, які викладені у рішенні вище.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, надав заяву з проханням справу розглянути у його відсутність.

Суд, вислухавши пояснення позивача та її представника, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Так, судовим розглядом було встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 . ( а.с. 5)

За життя ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 12 вересня 1995 року, реєстровий № 6-95-41894 Ц та на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 07 лютого 2019 року на праві власності належала квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . ( а.с. 13-15)

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина.

Стаття 1220 ЦК України передбачає, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно вимогам ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом чи за законом.

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (стаття 1233 ЦК України).

Відповідно до ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Частиною 1 ст. 1235 ЦК України передбачено, що заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або декількох фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

06 листопада 2019 ОСОБА_3 склала заповіт, який посвідчений державним нотаріусом Другої Харківської міської нотаріальної контори, відповідно до якого на випадок смерті робить таке розпорядження: все своє майно, де б таке не знаходилось та з чого б воно не складалось, та взагалі все, що буде їй належати на день її смерті та на що вона за законом матиме право, усі її права та обов`язки, які їй належать на момент складання цього заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть належати їй у майбутньому, вона заповідає ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . ( а.с. 6)

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Спадкодавець ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , отже спадкоємці повинні були звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини до 16 травня 2022 року.

Разом з тим, 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України №64 від 22.02.2022 введено воєнний стан, який діє до теперішнього часу.

Згідно Постанови КМУ від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану», перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.

Таким чином, з урахуванням викладеного, строк подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , сплинув 16 вересня 2022 року.

З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 11.11.2022 вбачається, що спадкову справу після смерті ОСОБА_3 , на цей час не заведено, заповіт від її імені було складено 2 ХМДНК 06.11.2019 за реєстровим №6-301, яким вона все своє майно заповіла ОСОБА_1 . ( а.с. 26-30)

Позивач ОСОБА_1 пояснила суду, що вона звернулася до нотаріальної контори з заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину, однак їй було відмовлено, оскільки пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини.

Як вбачається з листа приватного нотаріуса ХМНО Кимлик Н.І. від 05.10.2022 за №87/02-31, ОСОБА_1 роз`яснено, що у зв`язку з пропущенням нею строку для прийняття спадщини, їй необхідно звернутися до суду з приводу визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до статті 1272 Цивільного кодексу України. (а.с. 16)

Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

В постанові Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Згідно п.24 вищевказаної постанови Пленуму особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1ст.1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п.2.1 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5 вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою. Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п.3.5. гл.10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Виходячи зі змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

В судовому засіданні позивач зазначила, що на момент смерті ОСОБА_3 , вона тяжко хворіла, знаходилася на стаціонарному лікуванні. Пізніше, а саме 24 лютого 2022 року розпочалася війна, на території міста Харкова велися активні бойові дій, не працював міський транспорт, у зв`язку з чим вона лише в кінці вересня 2022 року змогла доїхати до квартири померлої, де нею був знайдений заповіт, відповідно до якого ОСОБА_3 все своє майно заповідала позивачу ОСОБА_1 . Про існування даного заповіту раніше позивачу не було відоме. Позивач вважає, що дані обставини є поважними причинами пропуску строку встановленого законом для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Частиною 3 статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частина 1 статті 76 ЦПК України зазначає, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Частиною 6 статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно положень ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Як вбачається з копії виписки із медичної картки стаціонарного хворого №2377, ОСОБА_1 знаходилася на стаціонарному лікуванні з 15.11.2021 по 01.12.2021. ( а.с. 11)

Інших доказів щодо стану здоров`я позивача ОСОБА_1 матеріали справи не містять.

Згідно Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України з 05 год.30 хв. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан.

В подальшому неодноразово строк воєнного стану продовжувався, та він дії до теперішнього часу.

Загальновідомою є обставина, що м. Харків з 24.02.2022 і по кінець вересня 2022 року було районом ведення бойових дій та практично щодня обстрілювалось ворогом.

Позивач зазначає, що лише в кінці вересня 2022 року, коли обстріли міста Харкова припинилися, вона змогла доїхати до квартири померлої ОСОБА_3 і під час складання речей останньої знайшла заповіт, про існування якого раніше не знала.

Суд вважає, що позивач ОСОБА_1 не довела суду факт її необізнаності щодо наявності заповіту, складеного на її користь та що про його існування вона дізналася лише на прикінці вересня 2022 року, коли вже закінчився строк встановлений законом для прийняття спадщини. Її посилання на те, що вона за станом здоров`я не могла раніше потрапити до квартири спадкодавця не підтверджені належними та допустимими доказами.

Крім того, не заслуговують уваги ствердження позивача ОСОБА_1 про те, що у зв`язку з активними бойовими діями та не роботою міського транспорту в місті Харкові вона не могла доїхати до квартири спадкодавця, оскільки загальновідомим є факт того, що міський транспорт в місті розпочав свій рух в червні 2022 року.

Також суд зазначає про те, що як пояснила ОСОБА_1 суду, вона є двоюрідною сестрою померлої ОСОБА_3 , яка не мала інших, крім позивача, родичів. Позивач постійно спілкувалася з ОСОБА_3 , здійснювала за нею догляд.

Відповідно до ч.1 ст. 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Отже, позивач ОСОБА_1 відноситься до п`ятої черги спадкоємців за законом після смерті ОСОБА_3 , а тому наявність заповіту на її ім`я, про існування якого їй нібито не було відоме, не позбавляло її право, як єдиної спадкоємиці за законом, звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного вище, суд не вбачає підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки на час розгляду справи позивачем не було надано суду доказів, що причини пропуску десятимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами.

Судові витрати у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України залишити за позивачем.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5 , 13, 76-81, 133, 141, ч.4 ст. 223, 265 ЦПК України, ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, суд

ВИРІШИВ :

У задоволені позову ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Найменування сторін:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстрована: АДРЕСА_3 .

Відповідач Харківська міська рада, розташована за адресою: м. Харків, майдан Конституції, 7.

Повний текст рішення складено 25.01.2023.

Суддя В.В. Труханович