Постанова

Іменем України

01 березня 2023 року

м. Київ

справа № 758/12375/17

провадження № 61-226св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Грушицького А. І. (суддя-доповідач),

суддів: Ігнатенка В. М., Литвиненко І. В., Петрова Є. В., Пророка В. В.,

учасники справи:

позивач - товариство з обмеженою відповідальністю «Телемережа «Уніка-TV»,

відповідачі: підприємство з іноземними інвестиціями у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «НБМ», ОСОБА_1 ,

третя особа - фізична особа-підприємець ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Телемережа «Уніка-TV» на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2021 року у складі судді ГоловчакаМ. М. та постанову Київського апеляційного суду від 02 грудня 2021 року у складі колегії суддів: Кулікової С. В., Заришняк Г. М., Рубан С. М.,

у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Телемережа «Уніка-TV» до підприємства з іноземними інвестиціями у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «НБМ», ОСОБА_1 , третя особа - фізична особа-підприємець ОСОБА_2 , про захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації.

Короткий зміст позовних вимог

У вересні 2017 року товариство з обмеженою відповідальністю «Телемережа «Уніка-TV»(далі - ТОВ «Телемережа «Уніка-TV») звернулося до суду із позовом до підприємства з іноземними інвестиціями у формі товариства з обмеженою відповідальністю«Телерадіокомпанія «НБМ» (далі - ПІІ ТОВ «Телерадіокомпанія «НБМ»), ОСОБА_1 , третя особа - фізична особа-підприємець ОСОБА_2 , про захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації.

Позов мотивовано тим, що голова Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення ОСОБА_1 розповсюдив через ЗМІ відомості, що не відповідають дійсності та порушують права позивача.

Посилаючись на те, що поширена інформація є неправдивою, образливою, оскільки впливає на ділову репутацію позивача, як юридичної особи та на честь і гідність його працівників, позивач просив суд:

- визнати недостовірною та такою, що порушує ділову репутацію ТОВ «Телемережа «Уніка-TV» інформацію, а саме: «… Єдиний український канал в кабельних мережах Криму, Севастополя… Власники Севастопольці!... Вони називають себе слов`яно-арійським каналом, йде пропаганда - бей жидов спасай Россию! Евреи, виноваты евреи, Израиль і так даліє… Останнє порушення помітили там «Сварожичи» - які вони там роздають гроші, і знову ж таки закликають там, с отетімі гоямі не иметь дела, ну это знаєте это бред который есть!... Ізраіль там це знищує жидів ну це взагалі заговор масонський, це доречі на передодні ювілею «Баб`єго яра»,… я звернувся до наших правоохоронних органів, кажу, хлопці, шановні колеги, дивіться йде заклик до війни! Шо робити?»;

- зобов`язати протягом 7 днів з дня набрання судовим рішенням законної сили ПІІ ТОВ «Телерадіокомпанія «НБМ», ОСОБА_1 спільно спростувати інформацію, викладену на веб-сайті 5.ua за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1 шляхом розміщення на веб-сайті 5.ua інформації наступного змісту: «Розміщений на сайті відеозапис програми «Рандеву» з ОСОБА_4 за участю Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення ОСОБА_5 , а також сам випуск програми містив неправдиву інформацію щодо пропаганди ТОВ «Телемережа «Уніка-TV», телеканал «Планета», виключності певної раси, національності, антисемітизму, розпалювання расової ворожнечі, не відповідає дійсності. Щодо творчого колективу телеканалу «Планета» відсутні кримінальні провадження. Приносимо вибачення творчому колективу телеканалу.», а також видалити з свого сайту відеозапис телепрограми «Рандеву», трансльовану на «5 канал», ведуча ОСОБА_6 , яка транслювалась в ефірі, гостем студії був голова Нацради ОСОБА_1 , в межах якого було допущено зазначені висловлювання.

В подальшому представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Богінкевич А. М. подав заяву, в якій просив закрити провадження у справі на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України у зв`язку з відсутністю предмета спору, мотивуючи її наявністю рішення Шевченківського районного суду м. Києва у справі № 761/36400/16-ц за позовом ТОВ «Телемережа «Уніка-TV» до Національної ради з питань телебачення і радіомовлення, ОСОБА_1 про захист честі, гідності і ділової репутації.

Короткий зміст рішень судів

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2021 року, яка залишена без змін постановою Київського апеляційного суду від 02 грудня 2021 року, провадження у цивільній справі закрито.

Ухвала місцевого суду, з якою погодився суд апеляційної інстанції, мотивована тим, що у вказаній справі відсутній предмет спору, а тому на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України провадження підлягає закриттю.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у січні 2022 року до Верховного Суду, ТОВ «Телемережа «Уніка-TV», посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Рух касаційної скарги в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 02 лютого 2022 року відкрито касаційне провадження у цивільній справі та витребувано її з Подільського районного суду м. Києва.

11 лютого 2022 року справу розподілено колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в складі суддів: Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Петрова Є. В.

На підставі ухвали Верховного Суду від 23 лютого 2023 року справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження колегією в складі п`яти суддів.

Згідно із протоколом автоматичного визначення складу колегії суддів від 23 лютого 2023 року визначено наступний склад колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду для розгляду справи: Грушицький А. І. (суддя-доповідач), Ігнатенко В. М., Литвиненко І. В., Петров Є. В., Пророк В. В.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

В касаційній скарзі заявник посилається на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушенням норм процесуального права.

В касаційній скарзі зазначається, що суди попередніх інстанцій не звернули увагу на те, що склад сторін цієї справи, зміст пред`явлених позовних вимог до відповідачів та їх розподіл між ними не є тотожними за змістом до позовних вимог, що були заявлені позивачем в рамках розглянутої раніше справи № 761/36400/16-ц. Крім того, у даній справі предметом позову є захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації ТОВ «Телемережа «Уніка-TV», тоді як у справі № 761/36400/16-ц предметом позову було захист честі, гідності та ділової репутації.

З огляду на зазначене, заявник вважає, що висновок суду про відсутність предмета спору у цій справі не відповідає дійсним обставинам та вимогам закону.

Доводи інших учасників справи

У лютому 2022 року ПІІ ТОВ «Телерадіокомпанія «НБМ» надіслало відзив на касаційну скаргу у якому зазначає, що касаційна скарга є необґрунтованою та безпідставною, а тому задоволенню не підлягає.

Позиція Верховного Суду

Відповідно до пунктів 2, 3 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6, 7, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку та ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до статті 400 ЦПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише у межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 411, частиною другою статті 414 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі статтею 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Підстави для закриття провадження у справі визначені у статті 255 ЦПК України.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому потрібно надавати сутнісного, а не формального значення.

Предметом спору є об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить постановити певне судове рішення.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З урахуванням викладеного, неіснування (відсутність) предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Відповідно до правового висновку, сформульованого Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 13/51-04 (провадження № 12-67гс19), прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема у разі припинення існування предмета спору, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Як предмет спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем [пункт 69 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 лютого 2020 року у справі № 18/266, (провадження № 12-186звг19)].

Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 20 вересня 2021 року у справі № 638/3792/20 (провадження № 61-3438сво21) зазначила, що закриття провадження у справі на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України є можливим, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції відповідного судового рішення.

Суд першої інстанції, закриваючи провадження у справі, вказав, що 31 травня 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва ухвалив рішення у справі № 761/36400/16-ц (провадження № 2/761/1974/2017) за позовом ТОВ «Телемережа «Уніка-TV» до Національної ради з питань телебачення і радіомовлення, ОСОБА_1 про захист честі, гідності і ділової репутації, яким позивачу було відмовлено в задоволенні позовних вимог. 11 липня 2017 року рішення у вказаній цивільній справі набрало законної сили, а отже, на думку судів попередніх інстанцій, юридичний спір вже є врегульованим.

Верховний Суд з вказаним висновком не погоджується, оскільки суди не звернули увагу, що на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судового рішення судом першої інстанції предмет спору між сторонами існував, а склад учасників спору, предмет та підстави позову у цій справі та у справі № 761/36400/16-ц є різними.

Ухвалюючи оскаржувані рішення, суди допустили порушення норм процесуального права, оскільки відмова в задоволенні подібного позову не є підставою длязакриття провадження у справі з подібними позовними вимогами до інших відповідачів на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України.

Ухваливши рішення про закриття провадження у справі, суд першої інстанції фактично не розглянув справу та не надав оцінку доводам позивача, які зазначені у позовній заяві про захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації.

Отже, оскільки позивач заперечує проти обставин, на які посилався представник відповідача у клопотанні про закриття провадження у справі, тому такі обставини підлягали дослідженню та з`ясуванню судом з дотриманням засад змагальності сторін. Вирішуючи клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, суди повинні були з`ясувати, чи не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Потрібно враховувати, що, звертаючись до суду з позовом у справі, яка переглядається, позивач просив суд захистити його ділову репутацію та спростувати недостовірну інформацію, що доводить невизнання позивачем факту врегулювання усіх спірних питань та підтверджує, що між сторонами залишилися неврегульовані правові питання, а тому закриття провадження у справі на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України є неприпустимим.

Верховний Суд наголошує на тому, що скасування ухвали суду першої інстанції суду про закриття провадження та постанови суду апеляційної інстанції у зв`язку з відсутністю предмета спору та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду не підтверджує обґрунтованість позову, такі обставини підлягають з`ясуванню судом з дотриманням принципів змагальності та диспозитивності цивільного процесу.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

Згідно із частиною шостою статті 411 ЦПК України підставою дляскасування судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.

З урахуванням вказаного, Верховний Суд робить висновок про скасування оскаржуваних судових рішень та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 389, 400, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Телемережа «Уніка-TV» задовольнити.

Ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 грудня 2021 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий А. І. Грушицький

Судді: В. М. Ігнатенко

І. В. Литвиненко

Є. В. Петров В. В. Пророк