Справа № 204/670/23
Провадження № 2/204/1206/23
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2023 року суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська Мащук В.Ю., ознайомившись з позовною заявою, поданою через систему «Електронний суд», ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Рекуперація свинцю» про стягнення заборгованості по заробітній платі,

ВСТАНОВИВ:

20 січня 2023 року до Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Рекуперація свинцю» про стягнення заборгованості по заробітній платі.

Позовна заява передана судді 23 січня 2023 року.

Відповідно до позовної заяви позивач просив суд:

- стягнути з відповідача на його користь невиплачену заробітну плату за період з 01 вересня 2014 року по 17 серпня 2015 року в сумі 59 307 грн. 38 коп.;

- стягнути з відповідача на його користь компенсацію невиплаченої заробітної плати (суму інфляційних втрат) з 01 вересня 2015 року по 01 січня 2023 року в сумі 71 004 грн. 83 коп.;

- стягнути з відповідача на його користь середній заробіток за період затримки розрахунку при звільненні, а саме за період з 01 вересня 2015 року по 01 січня 2023 року в сумі 479 850 грн. 62 коп.;

- стягнути з відповідача на його користь 50 000 грн. 00 коп. в рахунок відшкодування моральної шкоди;

- стягнути з відповідача на його користь судовий збір у розмірі 536 грн. 80 коп.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документи, суддя доходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч.3 ст.3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Закон України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» втратив чинність 21.10.2019 року, у зв`язку із введенням в дію Кодексу України з процедур банкрутства (№2597-УШ в редакції від 21.10.2019 р.) (ч. 2 «Прикінцевих та перехідних положень» Кодексу України з процедур банкрутства).

Згідно ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Відповідно до ч. 3 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, матеріали справи, в якій стороною є боржник, щодо майнових спорів з вимогами до боржника та його майна, провадження в якій відкрито до відкриття провадження у справі про банкрутство, надсилаються до господарського суду, в провадженні якого перебуває справа про банкрутство, який розглядає спір по суті в межах цієї справи.

Норми Кодексу України з процедур банкрутства передбачають концентрацію всіх спорів у межах справи про банкрутство задля судового контролю у межах цього провадження за діяльністю боржника, залучення всього майна боржника до ліквідаційної маси та проведення інших заходів, метою яких є повне або часткове задоволення вимог кредиторів.

Отже, порушення провадження у справі про банкрутство боржника обумовлює особливість вирішення таких спорів і полягає в тому, що вони розглядаються та вирішуються по суті саме у межах справи про банкрутство.

Судова палата для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 14.05.2020 року у справі № 903/69/18 зазначає, що Верховний Суд неодноразово висловлював позицію щодо концентрації всіх спорів у межах справи про банкрутство. Так, за умови порушення провадження у справі про банкрутство боржника особливістю вирішення таких спорів є те, що вони розглядаються господарським судом без порушення нових справ, що узгоджується із загальною спрямованістю Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», який передбачає концентрацію всіх спорів у межах справи про банкрутство задля судового контролю у межах цього провадження за діяльністю боржника, залучення всього майна боржника до ліквідаційної маси та проведення інших заходів, метою яких є повне або часткове задоволення вимог кредиторів. З моменту порушення стосовно боржника справи про банкрутство він перебуває в особливому правовому режимі, який змінює весь комплекс юридичних правовідносин боржника.

Така ж правова позиція зазначена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.01.2020 року у справі №607/6254/15-ц (провадження №14-404цс19), у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2019 року у справі № 918/420/16, у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19.06.2018 року у справі № 908/4057/14, від 11.07.2018 року у справі № 922/3040/17, від 29.11.2019 у справах № 908/130/15-г, № 923/1194/17, від 05.02.2020 у справі № 921/557/15-г, де зокрема зазначено і те, що законодавець захищає не лише права банкрута, а й права інших осіб, які мають вимоги до банкрута.

Захист таких осіб полягає у тому, що інші суди, незалежно від юрисдикції, які розглядали справи за позовами до відповідача, щодо якого відкрито провадження у справі про банкрутство після відкриття провадження в інших справах, не закривають таке провадження, а передають справу до належного суду для розгляду по суті. При цьому таким належним судом є виключно суд господарської юрисдикції, який відкрив справу про банкрутство відповідача.

Таке урегулювання процедури розгляду спорів до відповідача, щодо якого відкрито провадження у справі про банкрутство, встановлює зрозумілу і справедливу процедуру закінчення розгляду справи належним судом, дотримання принципу визначення юрисдикції справи та підсудності спорів одному господарському суду, який акумулює усі вимоги до відповідача, щодо якого порушено процедуру банкрутства.

Судом встановлено, що постановою господарського суду Харківської області від 04.11.2021 року у справі №922/1903/18 вирішено визнати товариство з обмеженою відповідальністю "Рекуперація свинцю" банкрутом.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 17.01.2022 року, залишеною без змін Касаційним господарським судом Верховного Суду (постанова КГС ВС від 19.10.2022 року у справі 922/1903/18) серед іншого:

- скасовано постанову Господарського суду Харківської області від 04.11.2021 року у справі №922/1903/18;

- затверджено план санації боржника Товариства з обмеженою відповідальністю «Рекуперація свинцю», схвалений відповідно до протоколу засідання комітету кредиторів №3 від 27.08.2021 року;

- визнано інвестором боржника ТОВ «Рекуперація свинцю» - ТОВ «Дніпрометалсплав».

Відповідно до відомостей сайту Опендатабот порушено справу про банкрутство (санація) ТОВ «Рекуперація свинцю».

Процедура санації є пріоритетною судовою процедурою у справі про банкрутство, оскільки відповідно до ч.1 ст.28 Закону України «Про банкрутство», є системою заходів, що здійснюються під час провадження у справі про банкрутство з метою запобігання визнання боржника банкрутом та його ліквідації, спрямована на оздоровлення фінансово-господарського становища боржника, а також задоволення в повному обсязі або частково вимог кредиторів шляхом кредитування, реструктуризації підприємства, боргів і капіталу та (або) зміну організаційно-правової та виробничої структури боржника (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 31.07.2019 у справі №926/1908-б/14).

Відповідно до частини статті 20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема:

- справи про банкрутство та справи у спорах з майновими вимогами до боржника, стосовно якого відкрито провадження у справі про банкрутство, у тому числі справи у спорах про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником; стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, за винятком спорів про визначення та сплату (стягнення) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України, а також спорів про визнання недійсними правочинів за позовом контролюючого органу на виконання його повноважень, визначених Податковим кодексом України;

- справи за заявами про затвердження планів санації боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство;

Таким чином, господарському суду, в провадженні якого перебуває справа про банкрутство, підвідомчі усі майнові спори з вимогами до боржника, в тому числі з вимогами про стягнення заробітної плати та похідними від них.

Відтак, оскільки на момент звернення позивача з даною позовною заявою до суду відносно відповідача затверджено план санації, що є пріоритетною судовою процедурою у справі про банкрутство, у межах якої повинен відбуватися розгляд усіх майнових спорів до боржника, даний спір підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Про відмову у відкритті провадження у справі постановляється ухвала не пізніше п`яти днів з дня надходження заяви. Така ухвала надсилається заявникові не пізніше наступного дня після її постановлення в порядку, встановленому статтею 272 цього Кодексу.

До ухвали про відмову у відкритті провадження у справі, що надсилається заявникові, додаються позовні матеріали. Копія позовної заяви залишається в суді.

Ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі може бути оскаржено. В разі скасування цієї ухвали позовна заява вважається поданою в день первісного звернення до суду.

Таким чином, враховуючи предмет спору та суб`єктний склад у цій справі, наявність затвердженого плану санації, що є пріоритетною судовою процедурою у справі про банкрутство, слід відмовити у відкритті провадження у даній справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19, п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження в справі за позовною заявою, поданою через систему «Електронний суд», ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Рекуперація свинцю» про стягнення заборгованості по заробітній платі - відмовити.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.Ю. Мащук