Справа № 288/1001/23
Провадження № 2/288/231/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2023 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернулась до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, в якій вказує, що вона перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 (далі відповідач).

Шлюб зареєстровано 24 червня 2011 року Сокільчанською сільською радою Попільнянського району Житомирської області. Позивач прізвище після реєстрації шлюбу не змінювала.

Від шлюбу мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Останнім часом сімейне життя між сторонами погіршилось, кожен з них набув протилежні погляди на шлюб та сім`ю. Шлюбні відносини між сторонами припинено, внаслідок чого припинено ведення спільного господарства.

Сторони спільно не проживають.

Примирення та збереження шлюбу позивач вважає неможливим.

Позивач просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 26 квітня 2023 року відкрито спрощене позовне провадження по даній справі з викликом (повідомленням) сторін та встановлено відповідачу строк для подачі відзиву на позов та подання письмових доказів щодо заперечення проти позову.

Позивач в судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила справу розглядати за її відсутності.

Відповідач в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надав заяву в якій просить справу слухати у його відсутність, позовні вимоги визнає.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Справу судом розглянуто у порядку спрощеного позовного провадження, згідно з статтями 274-279 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи та враховуючи, що сторони не підтримують подружні стосунки і не бажають миритися, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що 24 червня 2011 року Сокільчанською сільською радою Попільнянського району Житомирської області, зареєстровано шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_4 », актовий запис за № 4, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 .

Як вбачається з наданої копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 24 червня 2011 року Виконавчим комітетом Сокільчанської сільської ради Попільнянського району Житомирської області, батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказані ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , актовий запис за № 7.

Довідкою № 147 від 11 квітня 2023 року Сокільчанського старостинського округу виконавчого комітету Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області визначено, що дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає разом з матір`ю ОСОБА_1 і знаходиться на її повному утриманні.

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 , виданого 20 вересня 2006 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Попільнянського районного управління юстиції Житомирської області, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 20 вересня 2006 року розірвали шлюб, актовий запис за № 67, після реєстрації розірвання шлюбу дружині присвоюється прізвище « ОСОБА_4 ».

За визначенням частини 2 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Згідно частини 1 ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Аналогічне положення закріплено в ст. 24 Сімейного кодексу України.

Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно зі статтею 24 Сімейного Кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя /стаття 110 СК України/. Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до статті 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Частиною другою статті 114 Сімейного Кодексу України встановлено, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Згідно з частиною третьою статті 115 Сімейного Кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

В судовому засіданні встановлено, що сторони припинили між собою шлюбні стосунки, спільне господарство не ведеться. Позивач в категоричній формі наполягає на розлученні з відповідачем, з яким примиритись не бажає, ніяких заходів для цього не вживала і вживати не буде, оскільки прийшла до переконання про неможливість подальшого збереження між ними сім`ї.

Зазначені обставини у їх системному зв`язку свідчать, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім`ї є неможливим, подальше спільне життя подружжя буде суперечити їхнім інтересам, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

За змістом пункту 1 частини 2 статті 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Відповідно до довідки до акту МСЕК серії ЖИА № 025115, виданої 23 грудня 2005 року, ОСОБА_6 , 1981 року народження, має другу групу інвалідності, інвалід з дитинства, безстроково /а.с. 7/.

Як вбачається з п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Отже, у відповідності до частини 1 статті 141 ЦПК України, з відповідача в дохід держави слід стягнути 1073 гривні 60 копійок судового збору.

Керуючись статтями 24, 104, 105, 110, 112 - 115 СК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 141, 206, 211, 258, 259, 263-265, 274-279, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб зареєстрований 24 червня 2011 року Сокільчанською сільською радою Попільнянського району Житомирської області, актовий запис за № 4, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - розірвати.

Після державної реєстрації розірвання шлюбу прізвище дружини залишити « ОСОБА_4 ».

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: фізичну особу неможливо однозначно ідентифікувати, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , судовий збір в розмірі 1073 гривні 60 копійок, зарахувавши його до спеціального фонду Державного бюджету України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник