Провадження № 2/638/1122/23
РІШЕННЯ

Іменем України

18 січня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Щепіхіної В.В.,

при секретарі - Резнік І. П.,

представника відповідача - Буряковської О. Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовною заявою до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

В обґрунтування своїх позовних вимог зазначає, що в 2016 році у зв`язку з загостренням збройного конфлікту в зоні проведення антитерористичної операції позивачка разом зі своєю матір`ю ОСОБА_2 виїхали на тимчасове мешкання до м. Харкова. Влітку 2019 року позивачка разом зі своєю матір`ю перебували в с. Родакове, Слов`яносербського району, Луганської області. В той час здоров`я її матері погіршилося та вона залишилася, ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 померла. Позивач зазначає, що після смерті матері відкрилась спадщина та вона є єдиною спадкоємницею. Після звернення до Московського районного відділу держаної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції в Харківській області за для реєстрації смерті отримала відмову в реєстрації, так як документи, які підтверджують смерть матері видані на території, де органи державної влади України тимчасово не здійснюють свої повноваження. Як наслідок позивач звернулась до суду з заявою для встановлення факту смерті. 17.07.2020 року позивач отримала свідоцтво про смерть своєї матері. В подальшому позивач звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Карафетової К. В. для отримання свідоцтва про право на спадщину, але нотаріус відмовив їй у вчиненні нотаріальної дії, оскільки минув шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що звернутись до нотаріусу в строк, передбачений законодавством України, не виявилось можливим, оскільки існували істотні та непереборні труднощі, такі як запровадження на території України карантинних обмежень на підставі гострої респіраторної хвороби COVID-19, у зв`язкі з чим був ускладнений пропуск людей через лінію розмежування з тимчасово окупованою територію.

Представник позивача адвокат Таволжанський М. В. та позивачка ОСОБА_1 не з`явилися в судове засідання. Від представника позивача надійшла до суду заява, в якій зазначено, що він та позивач позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять їх задовольнити. Представник також просив судове засідання провести без його участі.

В судове засідання з`явився представник відповідача ОСОБА_3 .. Проти позовних вимог заперечувала. Зазначила, що позивачем не надано належних доказів, які б підтверджували наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для спадкоємця на вчинення дій щодо надіслання на адресу нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини заяви про прийняття спадщини поштою; особистого звернення до приватного нотаріусу з заявою про отримання свідоцтва на спадщину, оскільки мати позивача померла за вісім місяців до впровадження карантинних заходів запроваджених постановою КМУ від 11.03.2020 року №211.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідного до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є рідною донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження від 14.10.1980 року серії НОМЕР_1 ; копією свідоцтва про укладення шлюбу від 06.11.1982 року НОМЕР_2 ; копією свідоцтва про розірвання шлюбу від 27.01.1986 року, серії НОМЕР_3 ; копією свідоцтва про розірвання шлюбу від 28.01.1980 року серії НОМЕР_4 .

Згідно з копією довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 14.04.2021 року №6330- позивач ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_5 в смт Слов`яносербськ, Луганської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 , виданим 17 липня 2020 року Московським районним у місті Харкові відділі державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управлінні Міністерства юстиції та рішенням Московського районного суду міста Харкова від 10 червня 2020 року про встановлення факту смерті ОСОБА_4 ..

Селище міського типу Слов`яносербськ Луганської області входить до переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 7 листопада 2014 р. № 1085 «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення».

Згідно з ч.ч.1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно з ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до листа Головного управління Пенсійного Фонду України в Харківській області (вих.№ 2000-0902-7/55216 від 31.08.2022 року), після смерті ОСОБА_4 залишилась недоотримана пенсія в розмірі 29653,56 грн.

Частиною 1 статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Питання щодо місця відкриття спадщини, яка знаходиться на непідконтрольній Україні території, регламентується ст.11-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» та ст.9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції».

Відповідно до положень ст.11-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» у разі, якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, а нерухоме майно або основна його частина, у разі відсутності нерухомого майна - основна частина рухомого майна знаходиться на території, передбаченій частиною першою цієї статті, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Згідно ст.9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, а нерухоме майно або основна його частина, у разі відсутності нерухомого майна - основна частина рухомого майна знаходиться на території, передбаченій частиною першою цієї статті, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Тобто, спадкоємець має право звертатись з заявою про прийняття спадщини в будь-якому місті на території України (вільній від окупації) до державного, приватного нотаріуса або в сільських населених пунктах до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування.

Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена пунктом 3 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 . Відповідно до вказаного Порядку (п. 3.3, 3.4, 3.5, 3.6, 3.11, 3, 15, 3.23), заяви про прийняття спадщини подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. Якщо спадкоємець особисто прибув до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, нотаріальне засвідчення справжності його підпису на таких заявах не вимагається. У цьому випадку нотаріус встановлює особу заявника, про що на заяві робиться відповідна службова відмітка. Ця відмітка скріплюється підписом нотаріуса. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. Заява про прийняття спадщини підлягає реєстрації у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ у день надходження. У разі надходження такого документа поштою він підлягає також реєстрації у Журналі реєстрації вхідних документів. Своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу.

Тобто, заява про прийняття спадщини має бути виконана (написана) спадкоємцем особисто, однак подана може бути безпосередньо спадкоємцем до нотаріуса або направлена йому засобами поштового зв`язку, при цьому справжність підпису спадкоємця може бути посвідчена нотаріально або не посвідчена нотаріально.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Карафетової К. В. від 20 вересня 2021 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , оскільки позивачем пропущений строк для звернення із заявою про прийняття спадщини.

На виконання ухвали суду від 01.08.2022 року про витребування доказів приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Карафетовою К. В. від 26.10.2022 року надано відповідь, в якій зазначено, що позивач зверталася до неї 20.09.2021 року з заявою на отримання свідоцтва про право на спадщину за законом. Інші особи, стосовно отримання чи відмови від спадщини та оформлення своїх спадкових справ, до не зверталися. Спадкова справа не заводилась, про наявність заповітів приватному нотаріусу Карафетовій К. В. не відомо.

До свого листа приватний нотаріусу Карафетова К. В. додала інформаційну довідку зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 20.09.2021 року, параметри запиту ОСОБА_5 %вна, інформація відсутня.

На підставі наданих приватним нотаріусом Карафетовою К. В. доказів суд доходить до висновку про те, що позивач ОСОБА_1 є єдиною спадкоємницею після смерті ОСОБА_4 ..

Бажанням прийняти спадщину після смерті свої матері свідчить ще той факт, що позивач звернулась до суду з заявою про встановлення факту смерті ОСОБА_4 та отримання нею відповідного свідоцтва про смерть.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

В Постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у пункті 24 зазначено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

Після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , позивач не мала змоги належним чином своєчасно, протягом шести місяців з дня смерті спадкодавця, звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки матір позивача померла на непідконтрольній державній владі України території. Вказаний факт зумовив ОСОБА_1 звернутись до суду України з заявою про встановлення факту смерті задля отримання свідоцтва про смерть. Також, непереборним фактором виявилось те, що у зв`язку з небезпекою розповсюдження небезпечного захворювання, викликаного коронавірусом (covid-19), починаючи з березня 2020 року окупаційною владою були введені додаткові обмеження на перетин лінії зіткнення в бік України для осіб, які мають місце проживання, зареєстроване на тимчасово окупованих територія, що викликало додаткові труднощі у позивача. Позивач зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується наданою суду копією паспорта останньої, але фактично встала на облік як внутрішньо переміщена особа в квітні 2021 року за адресою: АДРЕСА_2 ..

Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть непропорційними, оскільки позивач, як єдина спадкоємниця, втратить право на спадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця, яка доводилася їй матір`ю. І спочатку смерть близької людини, а потім і втрата спадкового майна будуть для неї занадто надмірним тягарем, і при цьому буде порушено баланс між інтересами держави та фізичної особи.

Встановленні судом обставини та перевірка їх доказами засуговують на увагу та вказують на наявність підстав для задоволення позову, тому суд вважає за можливе визначити ОСОБА_1 додатковий строк - три місяці, який буде достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 1258, 1261, 1268, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 265 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_6 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання законної сили цим рішенням для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.В. Щепіхіна