Справа № 167/262/23
Номер провадження 2/167/106/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 травня 2023 року місто Рожище

Рожищенський районний суд Волинської області у складі:

головуючого судді Н.В. Шептицької,

з участю:

секретаря судового засідання О.В. Давидюк,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача - адвоката В.А. Петрука,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Доросинівської сільської ради Луцького району Волинської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітніх дітей: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

09.03.2023 року позивач звернувся в суд з позовом до відповідачів про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи позов тим, що його мамою є ОСОБА_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті матері залишилося спадкове майно: сертифікат на право на земельну частку ( пай) у землі КСП «Колос» село Вітоніж Рожищенського району Волинської області, виданого на підставі рішення Рожищенської державної адміністрації Волинської області від 25.04.1997 року за №154, розміром 2, 98 в умовних кадастрових гектарах, зареєстрованого у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку ( пай) за № 12672 від 03.10.1997 року.

Позивач звернувся до Рожищенської державної нотаріальної контори для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, однак державний нотаріус Т.М. Демчук відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом і роз`яснила, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом.

Спадкоємцями за законом першої черги після смерті ОСОБА_9 є її діти: позивач ОСОБА_1 , ОСОБА_10 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_11 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_12 , який спадщину після смерті матері прийняв шляхом спільного проживання зі спадкодавцем на день смерті, однак не оформив своїх спадкових прав і ІНФОРМАЦІЯ_4 помер. У зв`язку з цим, право на обов`язкову частку спадщини мають його діти, які на час його смерті були неповнолітніми: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 .

Позивач вказує, що своєчасно, в установлений законом шестимісячний строк, спадщину не прийняв, оскільки на момент смерті матері з нею не проживав і йому не було відомо про наявність в його матері даного спадкового майна. Лише восени 2022 року відповідач по справі ОСОБА_2 повідомила про наявність сертифікату і віддала йому сертифікат на право на земельну частку ( пай), виданий на ім`я матері ОСОБА_9 .

Просить суд визначити додатковий строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_13 . Ворон строком один місяць від дня набрання судовим рішенням законної сили.

Ухвалою судді Рожищенського районного суду Волинської області від 13.03.2023 року позовна заява була залишена без руху для усунення недоліків ( ас 33-34).

20 березня 2023 року позивач подав до суду заяву на усунення, вказаних в ухвалі від 13.03.2023 року, недоліків, зокрема, до відкриття провадження у справі залучив відповідачів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , та надав копії позовної заяви з додатками, відповідно до кількості відповідачів ( ас 37).

Ухвалою судді Рожищенського районного суду Волинської області від 20.03.2023 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрито загальне позовне провадження, підготовче засідання призначено на 28.04.2023 року, в порядку підготовки справи до судового розгляду по суті витребувані письмові докази ( ас 38-40).

Ухвалою Рожищенського районного суду Волинської області від 28.04.2023 року закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті на 12.05.2023 року ( ас 82-84).

Позивач та його представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали з підстав, зазначених у позовній заяві, просили позов задовольнити.

Представник відповідача Доросинівської сільської ради Луцького району Волинської області у судове засідання не з`явився, хоча був вчасно і належним чином повідомлений про день, час і місце засідання. 01.05.2023 року представник відповідача подав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечує ( ас 93). Відзиву за позовну заяву не подав.

Відповідач ОСОБА_2 , як представник неповнолітніх дітей, у судовому засіданні позовні вимоги визнала з підстав, зазначених у позовній заяві, проти задоволення позову не заперечила. Відзиву за позовну заяву не подала.

Відповідачі ОСОБА_3 і ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилися, хоча були вчасно і належним чином повідомлені про день, час і місце засідання ( ас 95, 96). Відзиву за позовну заяву не подали.

Суд, заслухавши думку учасників справи, ухвалив розгляд справи проводити у відсутності представника відповідача - Доросинівської сільської ради Луцького району Волинської області, відповідачів ОСОБА_3 і ОСОБА_4 , згідно частини 1 статті 223 ЦПК України.

Заслухавши пояснення учасників справи, показання свідків, дослідивши і об`єктивно оцінивши наявні у справі письмові докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позовної заяви, суд установив таке.

В судовому засіданні встановлено, що мамою ОСОБА_1 є ОСОБА_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після смерті матері залишилося спадкове майно: сертифікат на право на земельну частку ( пай) у землі КСП « Колос» село Вітоніж Рожищенського району Волинської області, виданого на підставі рішення Рожищенської державної адміністрації Волинської області від 25.04.1997 року за № 154, розміром 2,98 в умовних кадастрових гектарах, зареєстрованого у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за № 12672 від 03.10.1997 року.

В судовому засіданні з показань позивача ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітніх відповідачів - дітей, допитаних як свідків, встановлено, що в жовтні місяці 2022 року колишня дружина ОСОБА_12 під час прибирання в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , знайшла і віддала позивачу сертифікат на право на земельну частку ( пай), виданий на ім`я ОСОБА_9 . До жовтня місяця 2022 року позивач не знав про існування у матері ОСОБА_9 вказаного спадкового майна, а тому не подав нотаріусу вчасно і належним чином заяву про принйняття спадщини після смерті матері.

Спадкоємцями за законом першої черги після смерті ОСОБА_9 є її діти: позивач ОСОБА_1 , ОСОБА_10 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_11 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_12 , який спадщину після смерті матері прийняв шляхом спільного проживання зі спадкодавцем на день смерті, однак не оформив своїх спадкових прав і ІНФОРМАЦІЯ_4 помер. У зв`язку з цим, право на обов`язкову частку спадщини мають його діти, які на час його смерті були неповнолітніми: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 .

21 лютого 2023 року позивач звернувся в нотаріальну контору із заявою про видачу свідоцтва на спадкове майно, що залишилося після смерті ОСОБА_9 , і 21.02.2023 року отримав від державного нотаріуса постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дані обставини підтверджуються показаннями свідків, письмовими доказами: свідоцтвом про народження ОСОБА_1 від 28.03.1962 року ( ас 18), свідоцтвом про народження ОСОБА_14 від 08.06.1981 року ( ас 27), копією свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_14 ( ОСОБА_15 ) від 14.02.1997 року ( ас 26), свідоцтвом про смерть ОСОБА_11 від 06.12.2010 року ( ас 25), свідоцтвом про смерть ОСОБА_10 від 09.04.2013 року ( ас 24), копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 17.12.2019 року ( ас 21-23), свідоцтвом про одруження від 08.06.1981 року ( ас 17), свідоцтвом про смерть ОСОБА_12 ( ас 20), свідоцтвом про смерть ОСОБА_16 від 17.06.1975 року ( ас 28), довідкою Доросинівської сільської ради № 43 від 16.01.2023 року ( ас 19), постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.02.2023 року за № 96/02-31 ( ас 16), копією Сертифікатом на право на земельну частку ( пай) від 03.10.1997 року ( ас 15), свідоцтвом про народження ОСОБА_4 від 06.08.2003 року ( ас 8), свідоцтвом про народження ОСОБА_5 від 10.11.2005 року ( ас 9), свідоцтвом про народження ОСОБА_6 від 05.10.2009 року ( ас 10), свідоцтвом про народження ОСОБА_5 від 20.06.2012 року ( ас 11), свідоцтвом про народження ОСОБА_8 від 13.01.2014 року ( ас 12), свідоцтвом про народження ОСОБА_3 від 21.07.1999 року ( ас 13).

Надаючи правову оцінку встановленим у судовому засіданні фактичним обставинам справи, суд керується такими нормами права.

Згідно статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно частини 1 статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно статті 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно частини 3 статті 1223, частини 1 статті 1220, частини 1 статті 1270 ЦК України, здійснення права на спадкування, право на спадщину виникає у день її відкриття. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно статті 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно частини 1 статті 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, згідно частини 3 статті 1272 ЦК України.

За змістом наведених норм ЦК України, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття і для реалізації цього права закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, а правила частини 3 статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані лише у випадку, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними.

Позивач, який є спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_9 , яка до дня своєї смерті проживала за адресою: АДРЕСА_1 , не проживав постійно разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, що підтверджується копією його паспорта ( ас 5-6), та пропустив строк для поданя заяви про прийняття спадщини, згідно статті 1270 ЦК України.

Звертаючись до суду із цим позовом, позивач покликався на те, що причиною пропуску строку для подання заяви і прийняття спадщини була його необізнаність про наявність спадкового майна після смерті ОСОБА_9 , а також те, що він разом з матір`ю не проживав.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Крім того, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності», як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Враховуючи вищенаведене та проаналізувавши зібрані і досліджені докази в їх сукупності, суд доходить висновку про наявність правових підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті його мами ОСОБА_9 , оскільки причини пропуску строку, на які посилався позивач, хоча і є не є безумовно поважними і не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, проте, ураховуючи позиції відповідачів щодо позовних вимог, відсутність спору щодо спадкового майна, з урахуванням дотримання принципу « пропорційності», як невід`ємної складової та інструмента верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності, дотримуючись розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства, при встановленні позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, права та інтереси інших спадкоємців не будуть порушені, а також не буде порушений розумний баланс між інтересами суспільства і приватної особи, яка отримає можливість прийняти у власність спадщину ( частину спадщини) після смерті рідної мами.

Виходячи із характеру спірних правовідносин та обставин справи, суд доходить висновку, що пропущення позивачем строку для прийняття спадщини не має стати причиною усунення його від права спадкування за законом, а відтак, про наявність передбачених законом правових підстав для задоволення позову і визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_17 один місяць з дня набрання рішенням законної сили. На думку суду, визначений строк є достатнім для подання позивачем нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Згідно клопотання позивача судовий збір слід залишити за позивачем.

Керуючись статтями 7, 8, 10, 11, 12, 13, 77, 81, 83, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Доросинівської сільської ради Луцького району Волинської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітніх дітей: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , - 1 ( один) місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Волинського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи ( вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер платника податків: НОМЕР_1 .

Відповідач: Доросинівська сільська рада Луцького району Волинської області, адреса: село Доросині Луцького району Волинської області, вулиця Миру, 7, .

Відповідач, яка діє в інтересах неповнолітніх дітей: ОСОБА_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер платника податків: НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер платника податків: НОМЕР_3 .

Відповідач: ОСОБА_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер платника податків: НОМЕР_4 .

Дата складення повного тексту рішення суду: 12.05.2023 року.

Головуючий суддя Н.В. Шептицька