Справа № 305/1892/18
П О С Т А Н О В А

іменем України

22 лютого 2023 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

судді-доповідачки Готри Т. Ю.,

суддів Собослоя Г. Г., Кондора Р. Ю.,

з участю секретарки судового засідання Терпай С. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання прав забудовника на незавершений будівництвом житловий будинок, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 (позивача), в інтересах якого діє представник - адвокат Моняк Роман Васильович, на ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 30 вересня 2022 року, повний текст складено 03.10.2022, постановлену суддею Марусяк М. О.,

в с т а н о в и в:

У жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності на житловий будинок.

У січні 2019 року ОСОБА_1 подав до суду змінений (уточнений) позов, в якому (без змін раніше визначеного складу учасників справи) остаточно просив суд визнати за ним право забудовника на незавершений будівництвом житловий будинок АДРЕСА_1 .

Ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 30 вересня 2022 року цей позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погоджуючись із цією ухвалою суду позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Моняк Р.В., подав на неї апеляційну скаргу внаслідок її незаконності та необґрунтованості через порушення судом норм процесуального права.

Скарга мотивована тим, що у порушення вимог статей 128, 130 ЦПК України місцевим судом не звернуто уваги на те, що в матеріалах справи є відсутні письмові заяви його та представника-адвоката Моняка Р.В. про надання згоди на здійснення судом повідомлень із використанням засобів мобільного або електронного зв`язку, хоча про судові засідання, призначені на 20.06.2022, 14.09.2022 і 30.09.2022, його судом повідомлялося лише через смс-повідомленння, а представника Моняка Р.В. - повідомлення на електронну адресу, що свідчить про неналежне повідомлення про дату, час і місце розгляду справи.

Зазначав, що на час відправлення смс-повідомлень із суду про призначені судові засідання він знаходився за межами України, а тому не мав можливості своєчасно отримати ці повідомлення. До того ж 14.09.2022 судове засідання не відбулося через знаходження його представника у відпустці.

Стверджував і те, що 30.09.2022 його представник не з`явився до суду внаслідок погіршення цього ж дня до початку судового засідання стану його здоров`я, про що свідчить відповідна довідка медичного закладу.

Посилаючись на наведені вище обставини просив оскаржену ухвалу суду скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Своїм правом подати відзив на апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 інші учасники справи не скористалися.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Моняк Р.В. апеляційну скаргу підтримали та просили задовольнити з підстав наведених у скарзі.

Відповідачі та їхні представники у судове засідання не з`явилися, хоча про дату, час і місце розгляду справи були належним чином повідомлені. Водночас від представниці відповідача ОСОБА_1 - адвокатеси Поштак Ю.С. до Закарпатського апеляційного суду 21.02.2023 надійшла заява про розгляд цієї справи за її та відповідача ОСОБА_1 відсутності, в якій також просила апеляційну скаргу задовольнити, оскаржену ухвалу суду скасувати, а справу направити до місцевого суду для продовження розгляду. З огляду на це неявка сторін та їх представників, на думку колегії суддів і відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідачку, пояснення позивача та його представника, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Залишаючи позов ОСОБА_1 без розгляду суд першої інстанції керувався тим, що позивач та його представник, будучи належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи тричі (22.06.2022, 14.09.2022, 30.09.2022) не з`явилися у судове засідання, про причини своєї неявки суд не повідомили та заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не подавали, а відтак це свідчить про їх утрату зацікавленості в остаточному вирішенні справи, зловживання процесуальними правами та свідоме затягування розгляду справи поза розумними строками.

Проте колегія суддів із такими висновками місцевого суду погодитися не може, оскільки таких суд дійшов із порушенням норм процесуального права з огляду на таке.

Судом установлено, що ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 27 липня 2021 року було закрито підготовче провадження та призначено цю справу до судового розгляду по суті на 10.11.2021 о 13:30 годині (т.2 а.с.84, 85).

10 листопада 2021 року о 10:40 год на електронну пошту Рахівського районного суду Закарпатської області від представника відповідачки ОСОБА_2 - адвоката Ільтьо А.М. надійшла заява про відкладення розгляду цієї справи, призначеної до розгляду цього ж дня, на іншу дату (т.2 а.с.93,94).

Як видно з протоколу судового засідання від 10.11.2021, в якому були присутніми, зокрема, позивач і його представник, розгляд справи було відкладено на 07.02.2022, у зв`язку з наведеною вище заявою представника відповідачки ОСОБА_2 - адвоката Ільтьо А.М. про відкладення розгляду справи на іншу дату (т.2 а.с.95-97).

07 лютого 2022 року судове засідання не відбулося через перебування головуючої-судді на лікарняному (т.2 а.с.102).

Наступне судове засідання, призначене на 28 квітня 2022 року, не відбулося внаслідок знаходження головуючої-судді у частковій додатковій оплачуваній відпустці (т.2 а.с.104).

22 червня 2022 року судове засідання також не відбулося через неявку всіх учасників справи у судове засідання та клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Моняка Р.В. про відкладення розгляду справи на іншу дату внаслідок його зайнятістю в іншому судовому процесі в суді апеляційної інстанції і перебуванням позивача за межами країни, який бажає особисто взяти участь у судовому засіданні (т.2 а.с.105-107, 110). Водночас у матеріалах справи є відсутні будь-які відомості про повідомлення позивача ОСОБА_1 про судове засідання, призначене на 22.06.2022.

14 вересня 2022 року судове засідання теж не відбулося внаслідок подачі представниками як позивача ОСОБА_1 , так і відповідача ОСОБА_1 клопотань про відкладення розгляду справи на іншу дату. Заразом у матеріалах справи є наявне лише саме повідомлення для позивача ОСОБА_1 про судове засідання, призначене на 14.09.2022 (т.2 а.с.111), за відсутності при цьому будь-яких доказів про його направлення та отримання позивачем, у тому числі навіть через смс-повідомлення.

Як убачаться з матеріалів справи судом також не повідомлявся, у тому числі смс-повідомленням, позивач ОСОБА_1 про судове засідання, призначене на 30.09.2022, в якому і було постановлено оскаржену ухвалу про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду.

Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно (частини 2, 4 і 5 ст. 128 ЦПК України).

За положеннями ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, установлених цим Кодексом, разом із копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані в установленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (ч. 8 ст. 128 ЦПК України).

Згідно з ч. 13 ст. 128 цього ж Кодексу за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом із використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Частиною першою ст. 130 ЦПК України визначено, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (ч. 5 ст. 130 ЦПК України).

За змістом п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ) принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (рішення від 08 квітня 2010 року у справі «GUREPKA v. UKRAINE (№ 2)» («Гурепка проти України (№ 2)»), заява № 38789/04, § 23).

Також ЄСПЛ зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене п. 1 ст. 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь у ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана до суду таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (рішення від 13 грудня 2011 року у справі «TRUDOV v. RUSSIA», заява № 43330/09, § 25, 27).

Як уже зазначалося вище, в матеріалах справи взагалі є відсутні будь-які відомості про належне повідомлення позивача ОСОБА_1 про дату, час і місце розгляду цієї справи, яка призначалася до судового розгляду на 22.06.2022, 14.09.2022 і 30.09.2022.

Із приводу повідомлення судом представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Моняка Р.В. на електронну адресу - ІНФОРМАЦІЯ_1 , то колегія суддів зазначає таке.

За приписами ч. 1 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Пунктом 3 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21 зі змінами, встановлено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) - сукупність інформаційних та телекомунікаційних підсистем (модулів), які забезпечують автоматизацію визначених законодавством та цим Положенням процесів діяльності судів, органів та установ в системі правосуддя, включаючи документообіг, автоматизований розподіл справ, обмін документами між судом та учасниками судового процесу, фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, складання оперативної та аналітичної звітності, надання інформаційної допомоги суддям, а також автоматизацію процесів, які забезпечують фінансові, майнові, організаційні, кадрові, інформаційно-телекомунікаційні та інші потреби користувачів ЄСІТС.

Згідно з підпунктами 5.3, 5.4, 5.6, 5.8 пункту 5 зазначеного Положення: електронне повідомлення (повідомлення) - автоматично створена та передана в електронній формі інформація, в тому числі про доставку, отримання, реєстрацію чи відмову в реєстрації електронного документа адресатом; електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, який містить обов`язкові реквізити документа, правовий статус якого засвідчено кваліфікованим електронним підписом автора; користувач ЄСІТС (користувач) - особа, що пройшла процедуру реєстрації в підсистемі «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС), пройшла автентифікацію та якій надано доступ до підсистем ЄСІТС відповідно до її повноважень; офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.

Процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

mail.gov.ua - це сервіс електронної пошти, а також перепустка до послуг Електронного суду та Кабінету електронних сервісів.

У постановах Верховного Суду від 27 жовтня 2021 року у справі № 279/5407/20 (провадження № 61-8744св21), від 10 лютого 2022 року у справі № 359/5063/21 (провадження № 61-21505св21), від 26 жовтня 2022 року у справі № 761/877/20 (провадження № 61-11706св21) зазначено: «електронна адреса - це адреса електронної пошти, що складається з ідентифікатора, позначки «@» та доменного імені. При цьому ідентифікатором для юридичних осіб є ідентифікаційний код юридичної особи, для фізичних осіб та фізичних осіб-підприємців - ідентифікаційний номер платника податків - фізичної особи (у разі відсутності ідентифікаційного номера - серія та номер паспорта громадянина). Доменним іменем є ім`я у домені «mail.gov.ua».

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем /модулів/ (ч. 5 ст. 14 ЦПК України).

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку (ч. 6 ст. 14 ЦПК України).

Зміст указаної процесуальної норми свідчить про те, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Результат правового аналізу ч. 6 ст. 128, ч. 1 ст. 130 ЦПК України дає підстави для висновку, що судова повістка надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи лише у разі наявності у нього офіційної електронної адреси.

Вказаний висновок також узгоджується з правовою позицією щодо належного виклику учасника справи засобами електронної пошти, викладеною Верховним Судом у постанові від 01 червня 2022 року у справі № 761/42977/19 (провадження № 61-1933св22).

Електронна адреса ІНФОРМАЦІЯ_1, на яку суд першої інстанції направив повідомлення про призначення розгляду справи (т.2 а.с.121,122), не містить доменне ім`я @mail.gov.ua, тобто сервісу електронної пошти Електронного суду, а тому зазначена адреса не є офіційною.

За наведених вище обставин, на переконання колегії суддів, представник позивача не був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи в місцевому суді, призначеної на 30.09.2022.

Щодо наявної в матеріалах справи довідки, яка складена невідомою відповідальною особою, про доставку SMS - повідомлення Моняку Р.В. про виклик до суду на 30.09.2022 (т.2 а.с.124), то колегія судів уважає, що вона не є належним повідомленням, оскільки не було передумов, передбачених частинами 9, 13 ст. 128 ЦПК України, для застосування такого способу сповіщення представника учасника справи про судовий розгляд, адже у матеріалах справи немає відповідних заяв про виклик цього учасника, представника до суду за допомогою засобів мобільного зв`язку. Наведене також указує на те, що сторона позивача не була належним чином повідомлена судом про розгляд справи, призначеної на 30 вересня 2022 року.

З огляду на викладене суд першої інстанції безпідставно залишив позов без розгляду з підстави, передбаченої п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки в суду були відсутні відомості про повторне не з`явлення в судове засідання належним чином повідомленого позивача.

Відповідно до пункту 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на викладене, апеляційний суд доходить висновку, що доводи апеляційної скарги є слушними, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню, оскаржена ухвала суду, відповідно до вимог ст. 379 ЦПК України, - скасуванню з одночасним направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 374, 379, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Моняк Роман Васильович, задовольнити.

Ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 30 вересня 2022 року скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повне судове рішення складено 02 березня 2023 року.

Суддя-доповідачка

Судді