Справа № 289/1963/22
Номер провадження 2/289/100/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.01.2023 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Кириленка О.О.,

з участю секретаря судового засідання Науменко І.В.,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до АТ «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ» в особі філії-Житомирського обласного управління АТ «ОЩАДБАНК» про захист прав споживачів,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить суд: визнати недійсними та такими, що вчинені без дозволу позивача операції (транзакції) щодо переказів грошових коштів: на суму 7000,00 грн. 17.09.2022 о 17 год. 11 хв., на суму 7000,00 грн. 17.09.2022 о 17 год. 11 хв. та на суму 5000,00 грн. 17.09.2022 о 17 год. 12 хв., проведених по банківському рахунку № НОМЕР_1 АТ «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ» ТВБВ №10005/01 філії Житомирське обласне управління АТ «ОЩАДБАНК», МФО 311647; визнати неправомірними дії відповідача по нарахуванню відсотків, у тому числі, але не виключно пені, комісії за користування кредитним лімітом, що утворилися внаслідок проведення незаконних операцій (транзакцій); зобов`язати відповідача відновити кошти по банківському рахунку позивача № НОМЕР_1 відкритому в банку АТ «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК» в розмірі 19000,00 грн. неправомірно перерахованих коштів, 75,00 грн. комісії за переказ коштів, 75,00 грн. комісії за переказ коштів, 55,00 грн. за переказ коштів; зобов`язати відповідача відновити кошти по банківському рахунку позивача № НОМЕР_1 відкритому в банку АТ «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК» у вигляді нарахованих та сплачених або списаних з інших рахунків позивача АТ «ОЩАДБАНК» відсотків, в тому числі, але не виключно пені, комісії за користування кредитним лімітом, що утворилася внаслідок проведення незаконних операцій (транзакції) станом на момент набрання законної сили рішення суду.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що 26.02.2019 між сторонами було укладено договір про надання банківських послуг шляхом підписання ОСОБА_1 заяви про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, на підставі якого позивачеві було видано кредитну картку та відкрито картковий рахунок в АТ «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ» з установленим кредитним лімітом 5000,00 грн., який у подальшому за заявою позивача від 06.06.2019 збільшено до 20000,00 грн. 17.09.2022 о 17 год. 11 хв. та о 17 год. 12 хв. невідомими особами незаконно було отримано доступ до рахунку позивача, знято ліміт на проведення операцій та проведено три транзакції з переказу коштів на загальну суму 19000,00 грн. ОСОБА_1 щодо несанкціонованого списання коштів із карткового рахунку повідомив банк, тому картковий рахунок банком було заблоковано.

18.09.2022 позивач звернувся до Відділення поліції №3 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області із заявою, де повідомив про вчинення кримінального правопорушення, яке містить ознаки злочину, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, про що 03.10.2022 внесено відомості до ЄРДР за №0000090.

З метою повернення належних позивачеві грошових коштів він звернувся до АТ «ОЩАДБАНК» з вимогою про зарахування незаконно списаної з його картрахунку суми, проте відповідач повідомив, що несанкціонований переказ грошових коштів з карткового рахунку став можливим у зв`язку з недотриманням ОСОБА_1 вимог п. 9.15 розділу IX договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, а саме розголошення третім особам фінансового номеру телефону та відомостей про карту.

Вважає, що відповідач не виконав своїх зобов`язань перед ОСОБА_1 , як володільцем банківського рахунку та не забезпечив збереження належних йому грошових коштів, оскільки через шахрайські дії невстановлених осіб позивачеві завдано збитків, які полягають у списанні з відкритого на його ім`я карткового рахунку грошових коштів, а банком відмовлено у відшкодуванні завданих позивачеві збитків.

Ухвалою від 26.10.2022 відкрито спрощене позовне провадження у справі та призначено судове засідання з викликом сторін та задоволено клопотання позивача про витребування доказів (а.с. 44-46).

07.11.2022 позивачем надіслано письмові пояснення, в яких вказав, що договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб він не підписував, тому даний договір не тягне за собою суб`єктивних прав та юридичних обов`язків (а.с. 49).

10.11.2022 на адресу суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить в задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на те, що 26.02.2019 між банком та ОСОБА_1 укладена заява про приєднання №7556/150916 до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) та заяву на встановлення відновлювальної кредитної лінії на суму 5000,00 грн., 06.06.2019 збільшена до розміру 20000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 38,00 грн. процентів річних на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. 17.09.2022 було проведено списання коштів з карткового рахунку ОСОБА_1 шляхом використання сервісу Ощад24/7 з введенням підтверджуючих кодів для здійснення операцій. Сама інформація від позивача щодо події, яка розглядається та наявні матеріали справи докази не спростовують того, що дії самого ОСОБА_1 призвели до надання стороннім особам інформації, яка стала достатньою ініціювання ними платіжної операції зі зняття коштів, тому банк не має підстав для відшкодування коштів по вказаним операціям (а.с. 51-53, 54-80).

14.11.2022 позивачем подано відповідь на відзив в якій вказує, що спірні платіжні операції він не здійснював, інформацію необхідну для проведення транзакцій нікому не передавав. Окрім того, вважає, що доступ до рахунку позивача невідомими особами отримано через ненадійність захисту системи банку, що дало зловмисникам можливість заволодіти даними платіжної карти або даними доступу до системи Інтернет-банкінгу та використати її для викрадення коштів позивача. До того ж, вказує що в межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000090 позивача визнано потерпілим та вручено пам`ятку про його права та обов`язки, а також 17.10.2022 правову кваліфікацію кримінального правопорушення змінено з ч. 1 ст. 190 КК України на ч. 3 ст. 190 КК України (а.с. 84-86).

Окрім того 23.01.2023 позивач звернувся до суду з клопотанням про відкладення розгляду справи, мотивуючи тим, що в ході досудового розслідування кримінального провадження за №0000090 слідчим було отримано ухвали слідчого судді Радомишльського районного суду Житомирської області про тимчасовий доступ до документів оператора мобільного зв`язку ПрАТ «КИЇВСТАР» стосовно з`єднань по фінансовому номеру позивача та документів банку АТ «АКБ «КОНКОРД» стосовно банківських операцій, власників рахунків на які було зараховано викрадені кошти. Процес отримання вказаної інформації в межах кримінального провадження, яка має важливе значення для розгляду цивільної справи затягнувся, тому просить суд врахувати вказані обставини та відкласти розгляд справи на іншу дату (а.с. 96).

Від представника відповідача на електронну адресу суду 23.01.2023 надійшла заява про розгляд справи без його участі за наявними в матеріалах справи доказами, у задоволенні позову просить відмовити (а.с. 93, 94, 95).

Вирішуючи вищевказане клопотання позивача, суд дійшов наступного.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особі (справа «Скопелліті проти Італії» від 23.11.1993), або виконанням рішення, ухваленого на користь особи (справа «Папахелас проти Греції» від 25.03.1999).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З матеріалів справи убачається, що позовна заява ОСОБА_1 надійшла до суду 20.10.2022 (а.с. 1-6) та ухвалою суду від 26.10.2022 відкрито провадження у справі (а.с. 44-45).

Згідно положень ч. ч. 2, 4, 8 ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Позивачем у справі відповідно до ч. 4 ст. 83 ЦПК України, не було повідомлено про неможливість подання доказів у встановлений законом строк.

Зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що він на виконання вимог п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України повідомив, що відомості про докази, які не можуть бути подані разом із даною позовною заявою, а також про причини неможливості їх подання зазначено у клопотанні про витребування доказів, що подається одночасно з позовом (а.с. 39-43).

Клопотання позивача про витребування доказів було задоволено ухвалою суду від 26.10.2022 та витребувані докази надійшли до суду разом із відзивом на позовну заяву (а.с. 51-81).

Суд вважає, що кожна із сторін по даній справі була належним чином поінформована про право надати суду будь-які докази для встановлення наявності або відсутності обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, а також прокоментувати їх.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що клопотання позивача про відкладення розгляду справи не підлягає задоволенню, тому суд, враховуючи положення статті 223 ЦПК України, розглядає справу за відсутності сторін та їх представників.

До того ж суд звертає увагу позивача, що винуватість особи, яка заволоділа його коштами може підтверджуватись лише вироком суду, який набрав законної сили. Докази ж, які позивач мав намір надати до суду мають значення лише для кримінального провадження, яке на даний час не завершено, а оцінку цим доказам може надати лише суд під час розгляду кримінальної справи.

З урахуванням ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши наявні у справі документи і матеріали, суд встановив наступне.

Як вбачається з вимог ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Згідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, при цьому кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

За правилами ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

26.02.2019 ОСОБА_1 до АТ «ОЩАДБАНК» було подано заяву про приєднання №7556/150916 до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), на підставі якої йому у ТББВ №10005/01 філії-Житомирське обласне управління АТ «ОЩАДБАНК» було відкрито поточний рахунок в гривні України, на умовах тарифного пакету «ЗАРПЛАТНИЙ» (а.с. 54-55, 56-62).

Крім того, 26.02.2019 ОСОБА_1 подав до банку заяву на встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (Кредиту) (а.с. 63-64).

Як вбачається з виписки по картковому рахунку О. Жлуктенка проведено транзакції: 17.09.2022 о 17:11 двічі було здійснено через UKR KYIV MOBILE BANKING 0001 та UKR KYIV MOBILE BANKING 0001 переказ коштів на загальну суму 14000,00 грн., стягнуто комісію на суму 150,00 грн., а також 17.09.2022 о 17:12 здійснено переказ через UKR KYIV MOBILE BANKING 0001 коштів у сумі 5000,00 грн., відраховано комісію 55,00 грн. (а.с. 73, 74).

17.09.2022 картку належну позивачеві заблоковано 17.09.2022 в 17:32:24 співробітником контактного центру з коментарями: «держ.», «підозра на шахр. (Інтернет), держ.», «відмова, 17.09.2022 (Інтернет)» (а.с. 67).

19.09.2022 позивач звернувся до відповідача з вимогою про повернення незаконно списаних коштів з його кредитної картки (а.с. 13).

З відповіді банку на звернення ОСОБА_1 встановлено, що відносно позивача скоєно дії за ознаками злочину, розслідування якого відноситься до компетенції правоохоронних органів. За результатами проведеної банком перевірки встановлено, що 17.09.2022 о 17:09:14 по БПК позивача була проведена верифікація з введенням всіх даних карти в новому мобільному додатку «Ощадбанк 24/7». Код для підтвердження верифікації приходив на фінансовий номер позивача. 17.09.2022 з карткового рахунку позивача було здійснено переказ коштів, які є предметом спору (а.с. 15, 19).

03.10.2022 за заявою ОСОБА_1 . Відділенням поліції №3 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області було відкрите кримінальне провадження, яке внесене до ЄРДР за №0000090, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, по факту того, що 17.09.2022 близько 17:11 год. невідома особа використовуючи мобільний додаток Ощад/24 та пристрій з номером НОМЕР_2 , Device ID cfcd3e, отримала доступ до банківського рахунку ОСОБА_1 та перевела його гроші через платіжну систему «UKR KYIV MOBILE BANKING» на платіжні картки АТ «АКБ «КОНКОРД», в результаті чого шахрайським шляхом заволоділа грошима потерпілого ОСОБА_1 на загальну суму 19000,00 грн. (а.с. 85, 85 зворот).

Відповідно до частини першої статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Згідно частини першої статті 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження.

Статтею 1073 ЦК України передбачено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» (далі - Закон) визначаються загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків (далі - платіжні системи) в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлює відповідальність суб`єктів переказу, а також визначає загальний порядок здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами.

Згідно пункту 1.27 статті 1 Закону платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду картки, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону порядок відкриття банками рахунків та їх режими визначаються Національним банком України. Умови відкриття рахунка та особливості його функціонування передбачаються в договорі, що укладається між банком і його клієнтом - власником рахунка.

На підставі п. 14.12 ст. 14 Закону та п. 1 Розділу VI Положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого 05.11.2014 постановою Правління НБУ № 705, користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це законного права або повноважень.

Суд відхиляє доводи позивача про те, що він не підписував заяву про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб від 26.02.2019, з огляду на те, що у матеріалах справи наявна копія вказаної заяви, підписана сторонами і підписання такої заяви сторонами не заперечується в заявах по суті справи.

Згідно Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (п. 17.4.3) клієнт погоджується з тим, що розуміє всі ризики, пов`язані з розголошенням логіну клієнта, паролю для входу в систему ДБО, номер мобільного телефону клієнта та/або одноразових цифрових паролів, а також будь-якої інформації про свої рахунки, що є банківською таємницею, при здійсненні доступу до системи ДБО не з власного комп`ютера або мобільного телефону, та несе всю відповідальність за такі випадки (а.с. 71).

Клієнт зобов`язаний забезпечити/гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про логін, пароль, картковий пароль, а також ПІН, CVV/СVС2, строк дії, номер картки. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання логіна, пароля, карткового пароля несе клієнт (п. 9.15) (а.с. 69 зворот).

Досліджені докази (зокрема відомості про надіслані ОТП-паролі на номер позивача та про успішність банківських операцій, здійснених шляхом підтвердження їх введення) у їх сукупності та взаємозв`язку не підтверджують доводів позивача про порушення банком норм і правил банківського обслуговування, які спричинили порушення його прав і безпідставний переказ коштів з його банківського рахунку (а.с. 74, 76).

Таким чином, враховуючи, що операції з переказу коштів у загальній сумі 19000,00 грн. були здійснені 17.09.2022 в зв`язку з повідомленням позивачу ОТП-паролів, які приходили йому на його фінансовий номер телефону, відповідач не повинен нести відповідальність за дані операції. Під час розгляду справи судом не встановлено порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка, в тому числі відсутній вирок, що набрав законної сили про притягнення посадових осіб банку до кримінальної відповідальності за заявою ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 190 КУпАП. Відтак суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог.

Водночас, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачеві його право на подачу аналогічної позовної заяви на захист його прав в порядку цивільного або кримінального судочинства у разі встановлення органом досудового розслідування осіб, які вчинили відносно нього шахрайські дії.

Керуючись ст. ст. 1066, 1068, 1071, 1073 ЦК України, ст.ст. 12-13, 19, 81,141, 263-265, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до АТ «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ» в особі філії-Житомирського обласного управління АТ «ОЩАДБАНК» (місцезнаходження: вул. Перемоги, 15, м. Житомир, Житомирська область, 10003, ) про захист прав споживачів відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено сторонами до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя О. О. Кириленко