Справа № 369/8428/23
Провадження №2-во/369/170/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.08.2023 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченко А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві питання про виправлення описки в рішенні суду від 31.07.2023 року у цивільній справі № 369/8428/23 за спільною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т АН О В И В:

31.07.2023 року рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області у цивільній справі № 369/8428/23 ухвалено спільну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що зареєстрований 17.01.2012 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Вінницького міського управління юстиції Вінницької області, актовий запис № 62.

Після розірвання шлюбу прізвища сторін залишити без змін.

Суд встановив, що при підготовці друкованого тексту рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 31.07.2023 року у цивільній справі № 369/8428/23, допущено описку, а саме у мотивувальній частині рішення не вірно зазначено «Судом встановлено, що заявники намірів поновлювати шлюбні стосунки та примиритись не мають, місце проживання спільного сина заявників, згідно договору визначено з матір`ю», замість вірного «Судом встановлено, що заявники намірів поновлювати шлюбні стосунки та примиритись не мають».

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити технічні описки.

Керуючись ст. ст. 269, 353, 354 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описку, допущену в рішенні Києво-Святошинського районного суду Київської області від 31.07.2023 року у цивільній справі № 369/8428/23 за спільною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, а саме у мотивувальній частині рішення зазначити вірно «Судом встановлено, що заявники намірів поновлювати шлюбні стосунки та примиритись не мають», замість не вірно зазначеного «Судом встановлено, що заявники намірів поновлювати шлюбні стосунки та примиритись не мають, місце проживання спільного сина заявників, згідно договору визначено з матір`ю».

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили в порядку встановленому ч. 2 ст. 261 ЦПК України.

Суддя А.В. Янченко