Справа № 703/3302/22
УХВАЛА

17 січня 2023 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Биченка І.Я.

за участю секретаря судового засідання Литвин Г.Т.,

представника третьої особи адвоката Петренка О.В.,

провівши в залі суду м. Сміла підготовче судове засідання по цивільній справі за позовом акціонерного товариства «Смілянський машинобудівний завод», в інтересах якого діє адвокат Беніцька Валентина Іванівна, до ОСОБА_1 та державного реєстратора виконавчого комітету Смілянської міської ради Черкаської області Миколенка Тараса Олександровича, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , про визнання неправомірними дій реєстратора та скасування реєстраційних дій,

у с т а н о в и в :

АТ «Смілянський машинобудівний завод», в інтересах якого діє адвокат Беніцька В.І., звернулося до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області із позовом до ОСОБА_1 та державного реєстратора виконавчого комітету Смілянської міської ради Черкаської області Миколенка Т.О. про скасування рішення державного реєстратора виконавчого комітету Смілянської міської ради Миколенка Т.О. про державну реєстрацію прав власності на приміщення першого поверху №1-30 пл.1,4 кв.м., №1-3 пл.2,2 кв.м., №1-32 пл.5,0 кв.м., 1-33 пл.60,2 кв.м., загальною площею 68,9 кв.м. в будівлі, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , за власником ОСОБА_1 .

Одночасно з позовною заявою до суду надійшло клопотання позивача, в якову він просить витребувати у Смілянському виробничому відділку КП «ЧООБТІ» належним чином засвідчені копії наступних документів: технічного паспорту на об`єкт нерухомого майна - приміщення першого поверху №1-30 пл.1,4 кв.м., №1-3 пл.2,2 кв.м., №1-32 пл.5,0 кв.м., 1-33 пл.60,2 кв.м., загальною площею 68,9 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційної справи у паперовій формі на вказане нерухоме майно та висновок щодо технічної можливості поділу або виділу в натурі частки цього об`єкта нерухомого майна.

22 грудня 2022 року до суду надійшло клопотання представника позивача про об`єднання в одне провадження справи №703/3302/22 зі справою №703/3624/22. Клопотання мотивоване тим, що предметом позову у справі №703/3302/22 є скасування рішення державного реєстратора, на підставі якого до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно був внесений запис про реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на приміщення першого поверху №1-30 пл.1,4 кв.м., №1-3 пл.2,2 кв.м., №1-32 пл.5,0 кв.м., 1-33 пл.60,2 кв.м., загальною площею 68,9 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між ОСОБА_1 (покупцем) та АТ «Сміламаш» (продавцем) був укладений договір купівлі-продажу частини нежитлової будівлі по АДРЕСА_1 , поділ чи виділ частки із спільного майна не здійснювався, що зумовило б припинення спільної часткової власності з виникненням у ОСОБА_1 права особистої приватної власності на приміщення, окрема адреса об`єкту нерухомості не присвоювалася. Крім того, реєстраційна дія була вчинена під час дії зареєстрованих обтяжень на нерухоме майно. А тому державним реєстратором фактично були вчиненні оспорювані реєстраційні дії без врахування змісту правовстановлюючого документу та з порушенням прямого заборонного припису. В провадженні Смілянського міськрайонного суду Черкаської області перебуває також на розгляді справа №703/3624/22 предметом спору якого є визнання недійсним договору дарування від 25.07.2022, укладеним між дарувальником ОСОБА_3 та обдарованою ОСОБА_2 , за умовами якого до ОСОБА_2 перейшло право власності на приміщення першого поверху №1-30 пл.1,4 кв.м., №1-3 пл.2,2 кв.м., №1-32 пл.5,0 кв.м., 1-33 пл.60,2 кв.м., загальною площею 68,9 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , а також скасування реєстраційного запису про право власності на це майно. Позовні вимоги в цій справі обґрунтовані тим, що між ОСОБА_1 та АТ «Смілянський машинобудівний завод» під час первинного відчуження нерухомого майна не здійснювався поділ чи виділ приміщення у цій будівлі, ОСОБА_1 купив частину нежитлової будівлі, а не самостійний об`єкт нерухомого майна. Відтак ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на час укладення правочину не мали повного уявлення щодо властивостей і якостей речі, яка була предметом договору дарування. Крім того, сторони договору не мали на меті укласти договір дарування, а фактично укладали договір купівлі-продажу. Позвоні вимоги у цих двох цивільних справах, на думку представника позивача, пов`язані між собою підставою виникнення і поданими доказами. А тому представник позивача просила об`єднати їх в одне провадження.

22 грудня 2022 року до суду надійшло, також, клопотання представника позивача про об`єднання в одне провадження справ №703/3302/22 та №703/3624/22 зі справою №703/2436/22. Клопотання містить ідентичні обґрунтування щодо необхідності об`єднання справ №703/3302/22 та №703/3624/22, окрім того в ньому зазначено, що в провадженні суду також перебуває на розгляді справа №703/2436/22, предметом спору якого є визнання недійсним договору дарування від 15.01.2020, укладеним між дарувальником ОСОБА_1 та обдарованою ОСОБА_3 , за умовами якого до ОСОБА_3 перейшло право власності на приміщення першого поверху №1-30 пл.1,4 кв.м., №1-3 пл.2,2 кв.м., №1-32 пл.5,0 кв.м., 1-33 пл.60,2 кв.м., загальною площею 68,9 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , а також скасування реєстраційного запису про право власності на це майно. Позовні вимоги в цій справі обґрунтовані тим, що між ОСОБА_1 та АТ «Смілянський машинобудівний завод» не здійснювався поділ чи виділ приміщення у цій будівлі, окрема адреса об`єкту нерухомості не присвоювалася, а тому у ОСОБА_3 не могло виникнути право особистої приватної власності на об`єкти нерухомості. Окрім того, об`єкт нерухомого майна на час вчинення правочину був обтяжений арештом, накладеним у судовому порядку. А тому, вимоги позивача у справі №703/3302/22 є взаємопов`язаними з його позовом у справі у справі №703/2436/22. Враховуючи наведене представник позивача просила об`єднати всі справи в одне провадження.

16 січня 2023 року до суду надійшло від третьої особи ОСОБА_4 заперечення на клопотання про об`єднання справ, в яких вона зазначила, що у межах цивільної справи №703/3302/22 позивач оспорює реєстраційну дію щодо перенесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей щодо конкретного об`єкта, не оспорюючи при цьому реєстраційної дії по реєстрації права власності. Предметом позову справи №703/3624/22 є визнання недійсним договору дарування, що був укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . А тому, помилковим є твердження представника позивача про те, що у цих двох справах позови пов`язує підстави їх виникнення. Крім того, вимоги позивача у цих справах не пов`язані між собою, а також вирішення однієї із них не залежить від вирішення іншої. Вказала, що у наведених справах суттєво різниться суб`єктний склад учасників, що в разі об`єднання призведе до тривалого розгляду справи з підстав множинності учасників справи та їх процесуальних позицій, що виключає процесуальну доцільність об`єднання цих справ. Просила врахувати, що на час звернення до суду із позовом, що є предметом розгляду справи №703/3302/22 сторона позивача мала у розпорядженні всі документи, якими вона обґрунтовує позовні вимоги у цивільній справі №703/3624/22, а тому позивач мав можливість самостійно об`єднати вимоги, подавши єдиний позов. Проте цього зроблено не було та перекладено вирішення цього питання на суд, що слід розцінювати як прояви недобросовісної поведінки цього учасника справи. А тому просила клопотання представника позивача про об`єднання в одне провадження цивільних справ №703/3302/22 та 703/3624/22 в одне провадження залишити без задоволення. Щодо клопотання про об`єднання цивільних справ №703/3302/22 та 703/3624/22 в одне провадження з цивільною справою №703/2436/22 зазначила, що станом на день подачі вказаних заперечень підготовче провадження у справі №703/2436/22 закрито і справу призначено до судового розгляду, а тому у його задоволенні має бути судом відмовлено. Крім того, у межах справи №703/2436/22 позивач заявляв клопотання про збільшення позовних вимог, які 100% містило ті ж самі вимоги, що є предметом розгляду цивільної справи №703/3624/22, проте судом у задоволенні цього клопотання було відмовлено.

У підготовче судове засідання з`явився представник третьої особи адвокат Петренко О.В.

Позивач про причини своєї неявки суду не повідомив, хоча про місце, день і час розгляду справи позивач був повідомлений належним чином.

Відповідач ОСОБА_1 про причини неявки не повідомив, відзиву на позов у встановлений судом строк до суду не подав, відомості про вручення йому судової повістки відсутні.

Відповідач ОСОБА_5 про причини неявки не повідомив, відзиву на позов у встановлений судом строк до суду не подав, відомості про вручення йому судової повістки відсутні.

Представник третьої особи адвокат Петренко О.В. заперечував проти задоволення заявлених клопотань щодо об`єднання справ в одне провадження з огляду на викладені у письмових заперечення обгрунтування. Щодо клопотання про витребування доказів, то пояснив, що БТІ не може навіть на запит суду надати копію технічного паспорту на споруду, оскільки такий паспорт в них відсутній. Цей паспорт може бути виготовлений на замовлення особи у разі оплати послуг по виготовленню техдокументації. Оскільки позивач оспорює реєстраційну дію, яка була вчинена у 2019 році, у БТІ не може бути реєстраційної справи, яку просить витребувати позивач. Щодо надання висновку технічної можливості поділу або виділу в натурі частки об`єкта нерухомого майна, то на його думку, такий доказ не стосується предмету спору.

Вирішуючи заявлене позивачем клопотання про витребування доказів суд приходить до наступного.

Як встановлено ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

При цьому, особа наділена правом самостійно обирати коло доказів, на які вона посилається і які подає до суду, виходячи із своєї процесуальної заінтересованості та позиції у справі.

Відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Позивачем подано клопотання про витребування доказів з тих підстав, що на день подання позову не надійшла відповідь з Смілянського ВП КП «ЧОООБТІ» про надання доказів на адвокатський запит.

Разом з тим, 21 грудня 2022 року до суду надійшло клопотання представника позивача про приєднання до матеріалів справи доказів, одним з яких є лист-відповідь КП «ЧООБТІ» від 18.10.2022, наданий на адвокатський запит від 17.10.2022, в якому роз`яснено, що технічний паспорт це документ, що складається на основі матеріалів технічної інвентаризації об`єкта нерухомого майна, містить основні відомості про нього та видається замовнику і в матеріалах інвентаризаційної справи не зберігається. Одночасно повідомило, що вказаний технічний паспорт може бути виготовлено на замовлення позивача на платній основі.

Суд зазначає, що метою витребування доказів є допомога сторонам в отриманні доказів, які вони не можуть одержати самостійно. Водночас, відповідно до ч.2 ст.84 ЦПК України сторона, яка клопоче про надання доказу, повинна зазначити підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа.

В даному випадку КП «ЧООБТІ» зазначила, що в матеріалах інвентаризаційної справи технічний паспорт відсутній, що унеможливлює його витребування у цьому підприємстві. Крім того, у позивача наявна можливість самостійно отримати технічний паспорт за умови проведення оплати за його виготовлення.

Щодо витребування реєстраційної справи, то суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на майно та їх обтяжень» реєстраційна справа це сукупність документів у паперовій та електронній формі, поданих для проведення державної реєстрації прав та сформованих у процесі державної реєстрації прав.

До 2013 року реєстрація права власності на квартири, житлові будинки, нежитлові приміщення та інше нерухоме майно, проводилася Бюро технічної інвентаризації із видачею про це документів (витягів) або проставлянням відповідних штампів (відміток) на самому документі.

Така реєстрація проводилася БТІ в Реєстрі прав власності на нерухоме майно. З 2013 року впроваджено ведення Державного реєстру прав на нерухоме майно як єдиної державної інформаційної системи, яка містить відомості про права на нерухоме майно, їх обтяження, а також про об`єкти та суб`єктів цих прав.

У зв`язку з цим, функції щодо державної реєстрації прав власності та інших речових прав на нерухоме майно з 2013 року здійснювали державні реєстратори та нотаріуси. В період з 2013 по 2019 роки повноваження на здійснення реєстраційних дій були надані також посадовим особам органу місцевого самоврядування сільського населеного пункту як спеціального суб`єкта, а також державним та приватним виконавцям.

Заявляючи клопотання про витребування реєстраційної справи з Смілянського відділку КП «ЧООБТІ» представником позивача не було у встановленому законом порядку зазначено підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа, з урахуванням того, що предметом спору є реєстраційна дія, яка була вчинена в 2019 році. Представником позивача також не зазначено доказів вжиття заходів для отримання цього доказу самостійно та причини неможливості отримати його без ухвали суду.

Щодо витребування висновку щодо технічної можливості поділу або виділу в натурі частки цього об`єкта нерухомого майна.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ч.2, 3 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Статтею 84 ЦПК України визначено вимоги до клопотання про витребування доказів судом. Так, пунком 2 частини 2 наведеної статті встановлено, що у клопотанні повинно бути зазначено обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.

Таким чином, сторони зобов`язані обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Разом з тим, заявляючи клопотання про витребування висновку щодо технічної можливості поділу чи виділу частки в об`єкті нерухомого майна представником позивача не обґрунтовано яким чином цей доказ може підтвердити вимоги позивача про скасування рішення державного реєстратора.

Суд погоджується з твердженням представника третьої особи, що вказаний доказ жодним чином не стосується ні обставин справи, ні предмета позову.

Враховуючи наведене, суд вважає, що клопотання про витребування доказів є необґрунтованим, у зв`язку із чим не підлягає задоволенню в цілому.

Щодо клопотання про об`єднання в одне провадження справи №703/3302/22 зі справою №703/3624/22.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Завданням цивільного судочинства, як визначено ч.1ст.2 ЦПК України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до п.4 ч.2 ст 197 ЦПК України у підготовчому судовому засіданні суд вирішує, зокрема, й питання об`єднання справ, якщо ці питання не було вирішено раніше.

Так, згідно положень ч. ч. 1, 2 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги). Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Статтею 50 ЦПК України внормовано, що участь у справі кількох відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох відповідачів; 2) права або обов`язки кількох відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Відповідно до абзацу 3 п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову. У цьому ж пункті вказано, що судам слід мати на увазі, що оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та обєднання і розєднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Наведені правові норми закону свідчать про те, що обєднання кількох позовних вимог в одне провадження недоцільне в тих випадках, коли позовні вимоги виникають з різних правовідносин, врегульованих різними галузями права, і спрямовуються на досягнення різної мети. Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

Таким чином, умовою об`єднання позовів до кількох відповідачів в одному провадженні є однорідність позовних вимог, спільність предмета позову одного позивача до кількох відповідачів, спільність підстав позову, прав і обов`язків відповідачів та процесуальна доцільність.

Дослідивши позовні заяви по справах № 703/3302/22 та № 703/3624/22 суд констатує, що за своєю правовою природою та предметом доказування ці справи різні.

Так, у справі № 703/3302/22 предмет доказування пов`язаний з порушеннями, вчиненими державним реєстратором під час проведення реєстрації права власності на об`єкт нерухомості, тоді як у справі № 703/3624/22 предметом доказування є дійсність правочину.

Крім того, у справі № 703/3302/22 позивач не ставить під сумнів дійсність правочину, на підставі якого відбулась реєстрація права власності, мета позову пов`язана лише із скасуванням рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності, в той час як у справі №703/3624/22 метою позову є захист права спільної часткової власності на об`єкт нерухомості.

Отже, вимоги за позовом у справі №703/3302/22 і позовом № 703/3624/22 виникли за різних правовідносин, спрямовуються на досягнення різної мети, що унеможливлює їхній спільний розгляд.? ? ?

Щодо клопотання про об`єднання в одне провадження справ №703/3302/22 та №703/3624/22 зі справою №703/2436/22.

Як встановлено вимогами ч.3 ст.188 ЦПК України обєднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ.

В ході розгляду справи судом встановлено, що ухвалою від 24 листопада 2022 року суд закрив підготовче провадження у справі №703/2436/22 та призначив справу до судового розгляду, тоді як справи №703/3302/22 та №703/3624/22 перебувають на стадії підготовчого розгляду.

Враховуючи наведене таке об`єднання є процесуально неможливим.

Крім того, представник позивача не довела, з урахуванням зазначених вище судом обґрунтувань, доцільність на необхідність такого об`єднання, враховуючи, що предметом доказування у справі № 703/2436/22 є також дійсність договору.

Крім зазначеного суд вважає за доцільне звернути увагу на те, що відповідно до пункту 10 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом. Згідно з пунктом 7 частини другої статті 129 Конституції України розумні строки розгляду справи є однією з основних засад судочинства.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового розгляду.

Об`єднання позовних вимог в даному випадку не сприятиме процесуальній економії часу та своєчасному розгляду справ, виконанню завдання цивільного судочинства, спрямованого на правильний розгляд заявлених вимог та є процесуально недоцільним.

На підставі наведеного суд приходить до переконання, що сумісний розгляд даних справ ускладнить вирішення спорів, виходячи як із змісту позовних вимог, предмету доказування, так із дотримання завдань та засад цивільного судочинства, тому доцільність для об`єднання зазначених справ в одне провадження не встановлена.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу.

Згідно з п.1 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема в зв`язку неявкою в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Положеннями частини 9 статті 223 ЦПК України передбачено, що про відкладення розгляду справи постановляється ухвала.

Оскільки відомості про вручення судової повістки відповідачам відсутні і від них не надійшли заява про розгляд справи у їх відсутності, суд уважає за необхідне підготовче судове засідання відкласти

Керуючись ст. 12, 84, 188, 197, 223, 260, 294 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Відмовити представнику позивача адвокату Беніцькій В.І. у задоволенні клопотання про витребування доказів.

Відмовити представнику позивача адвокату Беніцькій В.І. у задоволенні клопотання про об`єднання в одне провадження справи №703/3302/22 зі справою №703/3624/22.

Відмовити представнику позивача адвокату Беніцькій В.І. у задоволенні клопотання про об`єднання в одне провадження справ №703/3302/22 та №703/3624/22 зі справою №703/2436/22.

Відкласти підготовче засідання на 14 год. 30 хв. 15 лютого 2022 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала виготовлена у повному обсязі 19 січня 2023 року.

Суддя: І.Я. Биченко