Справа № 203/3747/22
Провадження № 2/0203/376/2023
06.03.2023 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого судді Єдаменко С.В.,
при секретарі Медведєвій А.В.,
за участю представника позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі цивільну справу за позовом Центрального управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради до ОСОБА_2 про стягнення незаконно отриманої суми державної допомоги,
29 вересня 2022 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернулось Центральне управління соціального захисту населення ДМР з позовом до ОСОБА_2 про стягнення незаконно отриманої суми державної допомоги.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 04 лютого 2020 року відповідачка звернулась до позивача із заявою про призначення допомоги на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування на дитину сироту ОСОБА_3 , після розгляду якої відповідачці було призначено допомогу на дітей, які знаходяться під опікою або піклуванням на період з 01.02.2020 р. по 31.01.2021 р. 03 лютого 2021 року відповідачка звернулась до позивача із заявою на наступний термін про призначення допомоги на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування на дитину сироту ОСОБА_3 , після розгляду якої відповідачці було призначено допомогу на дітей, які знаходяться під опікою або піклуванням на період з 01.02.2021 р. по 30.09.2021 р. Згідно програмного комплексу АСОПД пенсія в разі втрати годувальника нараховувалась відповідачці на двох утриманців: ОСОБА_4 та ОСОБА_3 . Для розрахунку розміру допомоги на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування, відповідачці на ОСОБА_3 з 01.02.2020 р. позивачем враховувалось 50% нарахованої відповідачці пенсії в разі втрати годувальника. В ході проведення фінансово-економічного контролю було з`ясовано, що при призначенні допомоги враховувалась пенсія у розмірі 50% на кожну дитину оскільки пенсія призначалась на 2-х дітей, а після того як відповідачка надала довідку про розмір пенсії стало відомо, що з липня 2019 року старша дитина ОСОБА_4 вже не отримувала пенсію, а позивач продовжував розраховувати для призначення допомоги 50% від призначеної пенсії. Такими чином, у період з 01.02.2020 р. по 30.09.2021 р., відповідачці з державного бюджету була надміру перерахована сума допомоги на дітей над якими встановлено опіку чи піклування у розмірі 21 603,24 грн. Відповідачці тричі надсилались листи про добровільне повернення переплачених бюджетних коштів, які нею були проігноровані, за цих підстав позивач просить в судовому порядку стягнути з відповідачки суму незаконно отриманої нею допомоги у розмірі 21 603,24 грн., а також стягнути судові витрати по справі. (а.с.1-5)
Після надходження з відділу формування та ведення реєстру територіальної громади департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур ДМР відомостей щодо зареєстрованого місця проживання відповідачки фізичної особи ОСОБА_2 (а.с.42), ухвалою судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 07 листопада 2022 року було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. (а.с.43)
18 січня 2023 року ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська було ухвалено подальший розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. (а.с.47)
В судове засідання 08 лютого 2023 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 06 березня 2023 року. (а.с.52)
06 березня 2023 року за участю представника позивача було проведено розгляд справи по суті.
Представник позивача в судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити.
Відповідачка в судові засідання не з`явилась, відзив на позов до суду не находив. Відповідачка повідомлялась про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення на її адресу судових повісток (а.с.а.с.48, 54) та СМС повісток. (а.с.а.с.49, 55) Клопотань про розгляд справи за її відсутності не надала, про причини неявки не повідомила. Конверти, направлені на адресу відповідачки, повернулись до суду із позначками «за закінченням терміну зберігання». (а.с.а.с.46, 56)
З урахуванням викладених вище обставин на підставі ст.ст.280, 287, 288 ЦПК України, розгляд справи проведено в заочному порядку.
Заслухавши думку представника позивача, дослідивши матеріали даної цивільної справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, з таких підстав.
Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно положень ст.5 ЦПК України суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси юридичних осіб у спосіб, визначений законом або договором.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Судом встановлено, що 04 лютого 2020 року ОСОБА_2 звернулась до Центрального управління соціального захисту населення ДМР із заявою № 115/3 про призначення усіх видів соціальної допомоги, компенсацій та пільг (з відміткою про призначення державної допомоги на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування). (а.с.7-8)
Рішенням про призначення допомоги сім`ям з дітьми від 14 лютого 2020 року ОСОБА_2 була призначена державна допомога на дітей, які знаходяться під опікою або піклуванням, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на період з 01.02.2020 по 31.01.2021 в сумі 2 097,42 грн. щомісячно. (а.с.16)

03 лютого 2021 року ОСОБА_2 звернулась до Центрального управління соціального захисту населення ДМР із заявою № 132/5 про призначення усіх видів соціальної допомоги, компенсацій та пільг (з відміткою про призначення державної допомоги на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування). (а.с.18-19)

Рішенням про призначення допомоги сім`ям з дітьми від 30 квітня 2021 року ОСОБА_2 була призначена державна допомога на дітей, які знаходяться під опікою або піклуванням, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на період з 01.02.2021 по 30.09.2021 в сумі 2 787,12 грн. щомісячно. (а.с.22)

Згідно листа ГУ ПФ України в Дніпропетровській області № 27768-24129/Ч-01/8-0400/21 від 13 серпня 2021 року з додатками встановлено, що з липня 2019 року ОСОБА_4 не отримувала пенсію. (а.с.26)

Згідно з довідкою розрахунку переплати по допомозі на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування за період з 01.02.2020 по 30.09.2021 року, ОСОБА_2 було надміру виплачені кошти державної допомоги на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування у сумі 21 603,24 грн. (а.с.6)

Позивачем було направлено на адресу відповідачки тричі повідомлення про повернення коштів, а саме 05 квітня 2022 року, 08 вересня 2022 року та 29 вересня 2022 року, згідно яких обсяг надміру отриманої відповідачкою допомоги на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування за період з 01.02.2020 по 30.09.2021 складає 21 603,24 грн., яку останній необхідно було повернути на рахунок Управління протягом місяця з дня отримання зазначених повідомлень. (а.с.а.с.28, 29, 30)

Відповідно до ст.ст.1, 3 Закону України «Про державну допомогу сім`ям з дітьми» встановлено, що державна допомога на дитину, яка перебуває під опікою чи піклуванням, призначається відповідно до цього Закону та порядок призначення і виплати державної допомоги сім`ям з дітьми та перелік документів, необхідних для призначення допомоги за цим Законом, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Такий порядок призначення та виплати державної допомоги, встановлений «Порядком призначення і виплати державної допомоги сім`ям з дітьми», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 року №1751.

Статтею 16 Закону України «Про державну допомогу сім`ям з дітьми» та п.25 Порядку передбачено, що допомога на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування, призначається особам, призначеним в установленому законом порядку опікунами чи піклувальниками дітей, які позбавлені батьківського піклування. Така допомога вважається власністю дитини.

Згідно ст.17 Закону України «Про державну допомогу сім`ям з дітьми» допомога на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування, призначається на підставі рішення про встановлення опіки чи піклування.

Статтею 18 Закону України «Про державну допомогу сім`ям з дітьми» та п.26 Порядку визначено, що допомога на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування, надається у розмірі, що становить два прожиткових мінімуми для дитини відповідного віку.

У разі коли на дитину виплачуються призначені в установленому порядку пенсія, аліменти, стипендія, державна допомога (крім державної соціальної допомоги, що виплачується на дітей з інвалідністю, відповідно до законодавства), розмір допомоги на дитину, над якою встановлено опіку чи піклування, визначається як різниця між двома прожитковими мінімумами для дитини відповідного віку та розміром призначених пенсії, аліментів, стипендії, державної допомоги.

Відповідно до ст.22 Закону України «Про державну допомогу сім`ям з дітьми» одержувачі державної допомоги зобов`язані повідомляти органи, що призначають і здійснюють виплату державної допомоги, про зміну всіх обставин, що впливають на виплату допомоги.

Суми державної допомоги, виплачені надміру внаслідок зловживань з боку громадян (у результаті подання документів із свідомо неправдивими відомостями, неподання відомостей про зміни у складі сім`ї, приховування обставин, що впливають на виплату державної допомоги тощо), стягуються згідно з законом.

Органи, що призначають і здійснюють виплату державної допомоги, мають право перевіряти матеріальний стан сімей з дітьми.

Пунктом 27 Порядку встановлено, що для одержання допомоги на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування, до органу соціального захисту населення подаються, окрім іншого, довідки про місячні розміри пенсії, аліментів, стипендії, державної допомоги, що одержує на дитину опікун чи піклувальник (у разі одержання пенсії на дитину органи соціального захисту населення використовують відомості про розмір пенсії, що надійшли від органів Пенсійного фонду України на електронних носіях інформації).

Відповідальність за достовірність наданої органу соціального захисту населення інформації щодо неодержання аліментів або щодо їх розміру покладається на опікунів чи піклувальників.

Пунктами 28, 29, 31 Порядку встановлено що допомога на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування, призначається на дванадцять місяців, з місяця, в якому була подана заява з усіма необхідними документами, та виплачується щомісяця до моменту досягнення дитиною 18-річного віку включно органами соціального захисту населення за місцем проживання опікуна чи піклувальника або дитини.

Згідно п.49 Порядку особи, яким виплачується державна допомога сім`ям з дітьми, зобов`язані повідомляти органи, що призначають і виплачують зазначену допомогу, про зміну всіх обставин, які впливають на виплату державної допомоги (зміни у складі сім`ї, перевищення середньомісячного сукупного доходу сім`ї тощо).

Загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України.

Відповідно до ч.1 ст.1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Згідно ст.1215 ЦК України не підлягає поверненню безпідставно набуті: 1) заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача; 2) інше майно, якщо це встановлено законом.

Отже, законодавцем передбачені два винятки із цього правила: по-перше, якщо виплата відповідних грошових сум є результатом рахункової помилки зі сторони особи, яка проводила таку виплату; по-друге, у разі не добросовісності зі сторони набувача виплати.

При цьому правильність здійснених розрахунків за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються і відповідно тягар доказування наявності рахункової помилки та недобросовісності набувача покладається на платника відповідних грошових сум.

Наведене узгоджується із висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 753/15556/15-ц (провадження № 14-445цс18), постанові Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі № 607/4570/17-ц (провадження № 61-29030св18).

Отже, проаналізувавши у повній мірі вищенаведені норми та вивчивши обставини даної справи, суд приходить до обґрунтованого висновку про наявність достовірних правових підстав для задоволення позову, оскільки за період з 01.02.2020 по 30.09.2021 відповідачці було надміру виплачено 21 603,24 грн. допомоги на дітей, які знаходяться під опікою або піклуванням.

За змістом ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Оскільки на час розгляду справи сума надміру перерахованої допомоги на дітей, які знаходяться під опікою або піклуванням у розмірі 21 603,24 грн. відповідачкою до бюджету не повернута, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог та вважає за доцільне стягнути з ОСОБА_2 на користь Центрального управління соціального захисту населення ДМР суму незаконно отриманої державної допомоги у розмірі 21 603,24 грн.

Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2 481 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.16, 1212, 1215 ЦК України, ст.ст.1-4, 10, 12, 13, 76-89, 95, 258, 259, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов Центрального управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради до ОСОБА_2 про стягнення незаконно отриманої суми державної допомоги задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) на користь Центрального управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради (; адреса: 49005, м. Дніпро, вул. Василя Жуковського, буд. 39/41, р/р IBAN: UA0049086 у ДКСУ м. Київ) суму незаконно отриманої допомоги у розмірі 21 603 грн. 24 коп., витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 481 грн., а разом: 24 084 (двадцять чотири тисячі вісімдесят чотири) гривні 24 копійки.

Заочне рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.273, 289 ЦПК України.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на заочне рішення може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено 10.03.2023 р.

Суддя С.В. Єдаменко