Справа № 308/1793/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 лютого 2023 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Іванов А.П., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Парамонов Олександр Вікторович про встановлення факту належності особі правовстановлюючого документу, прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно,

встановив:

Представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Бомбушкар С.П. звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , зазначивши третьою особою без самостійних вимог: приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Парамонов Олександр Вікторович, в якому просить про встановлення факту належності особі правовстановлюючого документу, про встановлення родинних зв`язків, про встановлення факту прийняття спадщини особами та про визнання права власності на спадкове майно.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Приписами ч. 1 ст. 187 ЦПК України визначено, що суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що така підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, позивачем у порушення вимог ч. 1, 5 ст. 177 ЦПК України не додано до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, а також всіх наявних в нього доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Згідно з п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

З позовної заяви вбачається, що позивач просить визнати право власності на спадкове майно, а саме на: житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 , а також на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 та на земельну ділянку, розташовану у Виноградівському районі.

Всупереч зазначеному положенню, позовна заява не відповідає вимогам закону щодо визначення ціни позову та надання доказів на підтвердження вартості спірного спадкового майна.

Порядок визначення ціни позову регламентовано ст.176 ЦПК України.

Зокрема, згідно з п. 2 ч.1 ст.176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається - вартістю майна.

За змістом даної норми, під вартістю нерухомого майна розуміється грошова сума, за яку зазначене майно може бути продано в цьому населеному пункті чи місцевості на час розгляду справи.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання визначено Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Згідно з положеннями вказаного Закону, документом, що містить висновки про вартість майна, є звіт про оцінку майна. Визначення оціночної вартості здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які мають сертифікат суб`єкта оціночної діяльності за напрямом та спеціалізацією, що відповідають об`єкту оцінки.

Виходячи з наведеного позивачам необхідно надати суду доказ щодо вартості спірного майна, яким в даному випадку є висновок, звіт про грошову оцінку майна.

Так, згідно з ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відтак визначення дійсної вартості майна необхідне серед іншого й для визначення територіальної підсудності спору.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 1 січня 2023 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2684 грн.

Позивачкою заявлені позовні вимоги як майнового так і немайнового характеру.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а п. 1 ч. 2 ст. 4 визначено ставку за майновий позов, який пред`являється фізичною особрю, 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 6 цього Закону, у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Натомість до матеріалів позовної заяви позивачем не додано жодного доказу на підтвердження сплати судового збору у відповідному розмірі .

У частині 4 ст. 62 ЦПК України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності) (Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затверджений рішенням Ради адвокатів України від «12» квітня 2019 року № 41 зі змінами)

При цьому ордер, доданий представником позивачки до позову, не підписаний адвокатом Бомбушкарем С.П. й датований жовтнем 2021 року.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, приходжу до переконання, що позовну заяву слід залишити без руху та надати стороні позивача строк для усунення недоліків позовної заяви.

Інформація про платіжні реквізити щодо сплати судового збору відображена на офіційному веб-порталі Судової влади України на сторінці Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за посиланням http://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/gromadyanam/zbr/.

Роз`яснити, що в разі усунення недоліків у зазначений строк позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 258-260, 353 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Парамонов Олександр Вікторович про встановлення факту належності особі правовстановлюючого документу, прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Повідомити сторону позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви у строк не більше п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов