Справа № 758/879/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 січня 2023 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі судді Гребенюка В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, про визнання права на звершення процедури приватизації та здійснення державної реєстрації земельної ділянки

У С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду міста Києва звернулися ОСОБА_1 , ОСОБА_2 з позовом до Київської міської ради, про визнання права на звершення процедури приватизації та здійснення державної реєстрації земельної ділянки.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

При цьому, позовна заява повинна відповідати вимогам, зазначеним у ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (ч. 4 ст. 175 ЦПК України).

У позовній заяві співпозивачі просять визнати за кожним з них право на завершення приватизації 43/500 частки земельної ділянки та 43/1000 частки земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 . Отже, співпозивачами у позові заявлено по дві вимоги немайнового характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

За положеннями п. п. 2.2.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 ст. 4 вищевказаного Закону встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» у 2023 році один прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня становить 2 684 грн.

Таким чином, за подання даного позову до суду, враховуючи дві заявлені позовні вимоги немайнового характеру, кожен з позивачів має сплатити судовий збір у розмірі 2147,20 грн.

Разом з тим, до матеріалів позову долучено два платіжних документи про сплату кожним зі співпозивачів судового збору у розмірі 2 014,35 грн.. Враховуючи наведене, позивачам слід надати суду платіжні документи про сплату судового збору у розмірі та у порядку, що передбачені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 175 ЦПК, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Співпозивачі звернулись із позовом про визнання права на завершення приватизації земельної ділянки до Київської міської ради. В той же час, зі змісту позовної заяви не вбачається, що Київська міська рада відмовляла співпозивачам у можливості реалізувати вказане право або іншим чином порушувала їхні права. Таким чином, позовні вимоги підлягають уточненню в частині обґрунтування наявності спору з відповідачем та порушення прав співвідповідачів.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на викладене, позивачу потрібно усунути недоліки позовної заяви в строк, встановлений судом.

Керуючись положеннями ст. ст. 175-177, 185, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, про визнання права на звершення процедури приватизації та здійснення державної реєстрації земельної ділянки - залишити без руху;

Встановити позивачам 10-денний строк з дня отримання копії Ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви;

Роз`яснити позивачам, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде їм повернута;

Копію цієї ухвали направити позивачам;

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Володимир ГРЕБЕНЮК