Справа № 214/8660/21
2/214/852/23
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

16 січня 2023 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Ковтун Н.Г.,

за участю

секретаря судового засідання - Фартушної Є.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справуц № 214/8660/21 за уточненою позовною заявою ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Страх Вадим Олегович до Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради про встановлення факту та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа за остаточно уточненою позовною заявою від 27.09.2022 року ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Страх Вадим Олегович до Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради про встановлення факту та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування уточнених позовних вимог, позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 . За життя померлий ОСОБА_2 заповіт не склав. Останній був зареєстрований на день смерті за адресю: АДРЕСА_1 . Разом із ним була зареєстрована і мама позивача ОСОБА_3 .

Після смерті ОСОБА_2 позивач є єдиним спадкоємцем, фактично прийняла спадщину, вступила в управління та володіння спадковим майном.

Спадщина після смерті ОСОБА_2 складається з частки квартири за АДРЕСА_2 , що належала померлому на підставі свідоцтва про право власності на житло від 30.11.1993 року за № 5330, яке видане згідно з розпорядженням від 28.09.1993 року №5201.

Іншим співвласником нерухомого майна була мама позивача ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . За життя померла ОСОБА_3 заповіт не складала. Після смерті ОСОБА_3 позивач є єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину, оскільки звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк.

Спадщина після смерті ОСОБА_3 складається з іншої частки квартири за АДРЕСА_2 , що належала померлій на підставі сумісної власності.

Позивач після встановленого шестимісячного строку звернулась до приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Янковської О.І. для оформлення спадщини після померлих батьків, але нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, через відсутність доказів, що підтверджували б родинні відносини з померлою матір`ю, а також у зв`язку з наявність невідповідності у правовстановлюючому документі.

У зв`язку з чим, змушена звертатися до суду з вказаним позовом, в якому просить суд встановити факт прийняття ОСОБА_1 спадщини, яка відкрилась після смерті її батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ; встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме той факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є донькою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 жовтня 2021 року справу передано упровадження судді Ковтун Н.Г.

Ухвалою суду від 21 жовтня 2021 року судом було прийнято до розгляду та призначено підготовче судове засідання по вищевказаній справі.

09 грудня 2021 року клопотання представника позивача про витребування доказів - задоволено. Витребувано: від Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради «Криворізьке бюро технічної інвентерезації»: архівну довідку про те, за ким зареєстрована квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 07 липня 2022 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, заявлені позовні вимоги підтримала.

Раніше судовому засіданні представник позивача повністю підтримав позовні вимоги та просив суд їх задовольнити. Суду пояснив, що померла ОСОБА_3 була матір`ю позивача, а померлий ОСОБА_2 її батьком. Шлюб між ними розірвано. Вони були співвласниками вказаної квартири. За життя заповіт батьки позивача не складали. Батько ОСОБА_2 помер у 1998 році, після його смерті позивач фактично прийняла спадщину, була зареєстрована за іншою адресою, але зробила в квартирі ремонт, сплачувала комунальні послуги за користування частиною квартири - спадщиною. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача, вона продовжувала розпоряджатись тепер уже усією квартирою, одразу після 6 місячного строку, 30.12.21 року вона звернулась до нотаріуса , з"ясувалось, що маються розбіжності у написанні прізвища матері позивача, оскільки у її свідоцтві про народження указано на прізвіще матері " ОСОБА_4 ", а не ОСОБА_5 , тому їй було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини. Просить суд винести рішення, яким встановити факт родинних відносин між позивачем та померлою ОСОБА_3 , як донькою та матерю, встановити факт прийняття спадщини позивачем після смерті ОСОБА_2 , який помер у 1998 році. Визначити , що за життя батьками належало по 1/ 2 частині квартири та визнати за нею право на спадкове майно, по 1/2 частині квартири після кожного з батьків.

Свідок ОСОБА_6 у судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 були родиною, їх донька ОСОБА_1 . Свідок вказала, що вона проживала з ними в одному під`їзді з 1973 року. Вони постійно жили в кв. АДРЕСА_2 . ОСОБА_2 помер у 1998 році, потім там залишалась проживати ОСОБА_5 , а донька теж деякий час жила з мамою, робила ремонт в квартирі, платила за квартиру, ходила на ОСОБА_7 мешканців будинку.

Свідок ОСОБА_8 суду пояснила, що ОСОБА_9 - це її мати. Петрова - це її бабця по матері. Знає, що у свідоцтві про нароження матері помилково написали прізвище бабушки ОСОБА_4 , як у діда, хоча вона ОСОБА_5 , та при одружені з дідом прізвище не міняла. Після смерті діда мама робила ремонт в квартирі своїхз біатьків, купувала меблі, вносила лпту за комунальні послуги.

Від представника Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради надійшла заява про розгляд справи без участі відповідача, та прийняти рішення на розсуд суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вислухавши позивача, свідків, повно і всебічно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, приходить до висновку про задоволення позову за таких підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 27 лютого 1998 року, яке було видане відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Саксаганської районної ради м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, актовий запис № 337 (а.с.10).

За життя померлий ОСОБА_2 заповіт не склав.

Останній був зареєстрований на день смерті за адресю: АДРЕСА_1 .

Спадщина після смерті ОСОБА_2 складається з частки квартири за АДРЕСА_2 , що належала померлому на підставі свідоцтва про право власності на житло від 30.11.1993 року за № НОМЕР_2 , яке видане згідно з розпорядженням від 28.09.1993 року №5201 (а.с.12).

Іншим співвласником нерухомого майна була мама позивача - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 29 червня 2021 року, яке було видане Саксаганським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро). Актовий запис №1321 (а.с.11).

За життя ОСОБА_3 заповіт не складала.

Спадщина після смерті ОСОБА_3 складається з іншої частки квартири за АДРЕСА_2 , що належала померлій на підставі сумісної власності, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 30.11.1993 року за № НОМЕР_2 , яке видане згідно з розпорядженням від 28.09.1993 року №5201 (а.с.12).

Позивач після встановленого шестимісячного строку звернулась до приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Янковської О.І. для оформлення спадщини після померлих батьків, але нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, що підтверджується долученою постановою (а.с. 33).

При вирішенні вимог, щодо належності права власності на частки квартири померлим ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , суд приходить до наступного.

Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до с т. 13ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог, або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Дійсно, як вбачається з свідоцтва про право власності на житло від 30.11.1993 року за № НОМЕР_2 , яке видане згідно з розпорядженням від 28.09.1993 року №5201, квартира за адресою АДРЕСА_1 перебуває у спільній сумісній власності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 без визначення часток кожного з них.

Статтею 368 ч. 1 ЦК України встановлено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Статтею 370 ч. 2 ЦК України встановлено, у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Відповідно до пункту 5 постанови Пленуму Верховного суду України від 22 грудня 1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної сумісної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою чи меншою - частки визначаються рівними.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про доведеність в повному обсязі в судовому засіданні факту, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , належить 1/2 частка квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , а також частки квартири, що що розташована за адресою: АДРЕСА_1 належить ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вирішуючи вимоги в частині встановлення факту родинних відносин між позивачем та ОСОБА_3 , суд враховує наступне.

З копії свідоцтва про народження вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася (російською мовою) ОСОБА_10 , батьками вказані: (російською мовою) ОСОБА_11 та ОСОБА_12 (а.с.7).

Після реєстрації шлюбу (російською мовою) між ОСОБА_13 та ОСОБА_10 , остання змінила прізвище на « ОСОБА_9 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с.8).

З наданої копії свідоцтва про розірвання шлюбу між батьками позивача, вбачається, шо шлюб розірвано між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с.45).

Тому судом встановлено, що мати позивача ОСОБА_3 прізвище після реєстрації шлюбу з батьком позивача ОСОБА_2 не змінювала, однак при реєстрації народження позивача була допущена помилка та зазначено прізвище мами за прізвищем батька, як « ОСОБА_4 ».

Встановлення факту родинних відносин має для позивача юридичне значення, оскільки необхідне для реалізації своїх спадкових прав.

Враховуючи наведене, з урахуванням досліджених доказів, суд вважає доведеним факт того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є донькою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

При вирішенні позовних вимог в частині прийняття спадщини позивачем, яка відкрилась після смерті її батька ОСОБА_2 , то суд вважає, що позов в даній частині також підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено судом, що після смерті ОСОБА_2 його донька ОСОБА_1 фактично прийняла спадщину, оскільки вона вступила в управління або володіння спадковим майном.

На підтвердження вказаних обставин, представником позивача долучено копію витягу зі спадкового реєстру №6811836 (а.с.67).

Відповідно до п.1 постанови Пленуму ВСУ від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилась не раніше 01 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила ЦК УРСР, у тому числі щодо прийняття спадщини. У разі, коли спадщина, яка відкрилась до набуття чинності ЦК і строк на її прийняття не закінчився до 01 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

Згідно ст. 524 ЦК УРСР (чинного на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що спадкування здійснюється за законом і за заповітом.

Відповідно до ст. 549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

Враховуючи вищевикладене, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для задоволення вимоги ОСОБА_1 та встановлення факту прийняття нею спадщини, яка відкрилася після смерті її батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Статтею 1216ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу її відкриття (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).

Статтею 1218ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкоємство здійснюється за заповітом або за законом.

Частиною 1 ст. 1222 ЦК України визначено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України).

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Відтак, позовні вимоги ОСОБА_1 в частині визнання за нею права власності на майно, належне її померлим батькам, підлягають задоволенню у повному обсязі, адже ці вимоги належним чином обґрунтовані та підтверджуються наявними матеріалами справи.

Під час ухвалення даного рішення судом встановлено, що позивачем не сплачено судовий збір за позовні вимоги вказані в уточненому позові, тому необхідно вирішити питання про стягнення з позивача судового збору на користь держави.

У зв`язку з чим позивачці необхідно доплатити ще 908,00 грн. судового збору.

Керуючись ст.ст. 1216-1218, 1222, 1223, 1258, 1261, 1268-1269 ЦК України, ст.ст. 5, 12, 13, 263, 265, 268 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Страх Вадим Олегович до Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради про встановлення факту та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування - задовольнити.

Встановити факт прийняття ОСОБА_1 спадщини, яка відкрилась після смерті її батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме той факт, що, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є донькою ОСОБА_3 . Яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визначити, що за життя ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , належало право власності на частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Визначити, що за життя ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , належало право власності на частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Стягнути з ОСОБА_1 в користь держави судовий збір в сумі 908,00 грн.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів після проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про сторони:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідач Виконавчий комітет Саксаганської районної у місті ради, вул. Володимира Великого, буд. 32, м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області.

Суддя Н.Г. Ковтун