Справа № 355/144/22
Провадження № 2/355/94/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2023 року

Баришівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Червонописький В.С.,

секретаря судового засідання Котенко Л.О.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Баришівка Київської області за правилами спрощеного позовного провадження цивільну праву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його рідний дід ОСОБА_4 . Позивач пропустив шестимісячний строк для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав про смерть діда. Оскільки нотаріусом не здійснено належне повідомлення всіх спадкоємців про відкриття спадщини, тому, позивач вважає що пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин.

22.08.2022 ухвалою суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

11.10.2022 від позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі, проти винесення заочного рішення не заперечував.

19.01.2023 від відповідачів надійшли клопотання про відкладення розгляду справи з метою подання відзиву по суті спору.

24.01.2023 від відповідача ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну заяву, в якій відповідач повністю заперечувала проти задоволення позову, оскільки позивачем не надано доказів поважності пропуску строку на прийняття спадщини.

В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги та просив позов задовольнити.

Відповідачі заперечували проти задоволення позовних вимог. Також як ОСОБА_2 так і ОСОБА_3 повідомили суду, що ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_4 , повідомили про дату час та місце проведення поховань дідуся. Однак останній на поховання не приїхав. Отже останній мав розуміти з якого часу відкривається спадщина. Вважають, що підстав для поновлення строку на прийняття спадщини у позивача немає.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 є рідним сином ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 від 04.06.1988.

ОСОБА_5 є рідною дочкою ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 від 29.09.1964.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_3 від 27.01.2004.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_4 від 30.06.2021.

25.01.2022 позивач отримав відмову приватного нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Київської області Джури Світлани Вікторівни у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропуском шестимісячного строку.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що нотаріус не вчиняла дії для повідомлення позивача про відкриття спадщини, не здійснила його виклик як спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчить про неналежне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця.

Позивач зазначає, що є спадкоємцем першої черги у відповідності до ч. 1, 3 ст. 1266 Цивільного кодексу України, однак не міг звернутись до нотаріуса у встановлений строк, оскільки не знав про смерть діда, а інші спадкоємці приховали від нотаріуса факт існування ще одного спадкоємця.

З огляду на це, причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач вважає поважними.

Відповідач ОСОБА_2 заперечувала проти задоволення позову, оскільки при подачі заяви про продовження строку для прийняття спадщини необхідно подати належні докази, які б підтверджували поважність причини пропуску для прийняття спадщини та про які зазначалось вище. Доказів тривалої хвороби, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України позивач суду не надав.

Дослідивши матеріалами справи та заслухавши думку учасників справи суд дійшов до наступного.

Згідно із ч. 1 ст. 3 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 55 Конституції України кожному гарантовано право на судовий захист оспорюваних або не визнаних прав.

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися та розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Право власності є непорушним.

Відповідно до статей 1216, 1217, 1218 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла, до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За правилами ст.ст. 1268, 1218 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 Цивільного кодексу України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причини пропуску для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними, не переборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За змістом статті 1271 Цивільного кодексу України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1271 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Вказана правова позиція висловлена судовою палатою у цивільних справах Верховного суду України, висловленій при розгляді справи № 6-1486цс15.

Крім цього, колегія суддів судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, провадження №61-38298св18 зазначила, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту або спадщини, тощо.

Із позовної заяви встановлено, що спадкоємцем не подано своєчасно заяву про прийняття спадщини після смерті рідного діда через необізнаність про смерть останнього. Доказів того, що покійний ОСОБА_4 склав заповідальне розпорядження на випадок своєї смерті, суду не надано. Судом також встановлено, що останньому було відомо про день поховання покійного ОСОБА_4 , а поважності причин пропуску 6 місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини суду не надано.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні позовних вимог, оскільки позивачем належним чином не обґрунтовано поважність пропуску строків на подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі вищенаведеного, керуючись 2, 5, 10-13, 18, 258-259, 263 - 265 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 1216-1218, 1220-1227, 1248-1257, 1268 ЦК України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, або в порядку ч. 2 ст. 354 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ст. 355 Цивільного процесуального кодексу України апеляційна скарга подається безпосереднього до суду апеляційної інстанції.

Повний текст рішення виготовлено 27.03.2023.

Суддя В.Червонописький