Справа № 130/1689/22
Провадження № 22-ц/801/355/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції Соколовська Т. О.
Доповідач:Стадник І. М.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

07 лютого 2023 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Стадника І.М. (судді-доповідача),

суддів: Сопруна В.В., Міхасішина І.В.,

розглянув в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Шаргородського районного суду Вінницької області від 21 грудня 2022 року, постановлену під головуванням судді Соколовської Т.О.,

в справі №130/1689/22

за позовом ОСОБА_1 (позивач)

до ОСОБА_2 , Жмеринської міської ради Вінницької області (відповідачі)

про визнання акту приймання-передачі межових знаків недійсним, про визнання недійсним державної реєстрації речового права, про визнання недійсною технічної документації на земельну ділянку, про визнання недійсним рішення про затвердження технічної документації земельної ділянки та зобов`язання вчинити дію, -

встановив:

Короткий зміст вимог та історія справи

У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до районного суду із позовом до ОСОБА_2 , Жмеринської міської ради Вінницької області про визнання акту приймання-передачі межових знаків недійсним, про визнання недійсним державної реєстрації речового права, про визнання недійсною технічної документації на земельну ділянку, про визнання недійсним рішення про затвердження технічної документації земельної ділянки та зобов`язання вчинити дію.

З урахуванням викладених у позові обставин, просила визнати недійсним та скасувати: рішення Жмеринської міської ради Вінницької області за № 1117 від 25.09.2020 щодо затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення меж земельної ділянки в натурі на місцевості для індивідуального садівництва 0,0033га НОМЕР_1 та для будівництва та обслуговування житлового будинку 0,0563 га та 0,0437 га 0035787 від 22.02.2020 виконавцем якого є Центром земельних відносин ОСОБА_3 ; рішення про реєстрацію земельної ділянки; рішення про реєстрацію земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку; технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення меж земельної ділянки в натурі на місцевості для індивідуального садівництва 0,0033 га НОМЕР_1 та для будівництва та обслуговування житлового будинку 0,0563 га та 0,0437 га 0035787 від 22.02.2020 виконавцем якого є Центром земельних відносин ОСОБА_3 ; рішення про реєстрацію земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку та земельної ділянки для індивідуального садівництва; зобов`язати ОСОБА_2 відновити усі межові знаки земельної ділянки до стану, в якому вони знаходилися та прибрати власний паркан, який вмонтований та розмішений вздовж усієї спільної межі.

Рішення суду першої інстанції

Ухвалою Шаргородського районного суду Вінницької області від 21 грудня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто на підставі ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

03 січня 2022 року не погоджуючись з судовим рішенням ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати, а матеріали справи повернути до суду для продовження розгляду.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Доводи апеляційної скарги полягають в тому, що зазначена позовна заява ухвалою суду від 07.09.2022 уже поверталась в зв`язку з не усуненням недоліків і невиконанням вимог ухвали про залишення її без руху, проте відповідна ухвала була скасована постановою Вінницького апеляційного суду від 08.11.2022. Справа направлена до суду першої інстанції для продовження розгляду питання про відкриття провадження у справі, а відтак в силу ч. 6 ст. 185 ЦПК України позовна заява не може бути поверненою повторно.

Узагальнені доводи і заперечення інших учасників справи

Відзиви на апеляційну скаргу від відповідачів не надійшли, проте їх відсутність не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції частина 3 статті 360 ЦПК України.

Провадження у справі в суді апеляційної інстанції

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 05 січня 2023 року відкрито апеляційне провадження у справі.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 20 січня 2023 року закінчено підготовчі дії та призначено справу до розгляду в порядку письмового провадження, без виклику сторін.

Частиною 2 статті 369 ЦПК України встановлено, що апеляційна скарга на ухвалу суду про повернення заяви позивачеві п. 6 ч. 1 ст. 353 цього Кодексу, розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

За змістом частини 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Мотиви, з яких суд першої інстанції дійшов висновку, і закон, яким він керувався

Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви суд першої інстанції виходив з того, що вона не підписана ОСОБА_1 , що свідчить про невиконання позивачем вимог процесуального закону при зверненні до суду. Так, на думку суду наявність у правому верхньому куті першого аркушу позовної заяви прізвища та підпису ОСОБА_1 не може бути прийнято як підписання позовної заяви, оскільки підпис має бути розміщеним під текстом документа або під відміткою про наявність додатків.

Позиція апеляційного суду

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Оскаржувана ухвала вказаним вимогам не відповідає, колегія суддів з висновками суду першої інстанції не погоджується з огляду на таке.

Згідно частини статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Як вбачається із матеріалів справи ОСОБА_1 звернулась до районного суду із позовом до ОСОБА_2 , Жмеринської міської ради Вінницької області про визнання акту приймання-передачі межових знаків недійсним, про визнання недійсним державної реєстрації речового права, про визнання недійсним технічної документації на земельну ділянку, про визнання недійсним рішення про затвердження технічної документації земельної ділянки та зобов`язання вчинити дію.

Ухвалою Шаргородського районного суду Вінницької області від 23 серпня 2022 року позовна заява ОСОБА_1 залишена без руху, надано позивачу строк у десять днів для усунення недоліків.

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без руху суд вказав на її недоліки, зокрема: вказані позивачем предмет, підстава, зміст позовних вимог не узгоджуються між собою та з правовим обґрунтуванням позову; позивачеві слід визначитись зі складом учасників справи, колом відповідачів по справі, виходячи з підстав і предмету позову, а також уточнити зміст позовних вимог, а саме: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, з посиланням на відповідні норми матеріального та процесуального права, визначитись з колом учасників справи та зазначити в порядку якого судочинства вона звертається до суду; відсутні докази, які підтверджують здійснення всіх залежних від позивача дій, спрямованих на самостійне отримання доказів, про витребування яких вона просить.

Крім того, позивачеві відмовлено у звільненні від сплати судового збору, а тому суд зобов`язав її сплатити 7 939,20 грн судового збору.

Ухвалою Шаргородського районного суду Вінницької області від 07 вересня 2022 року позовна заява ОСОБА_1 визнана неподаною та повернена останній.

На підставі оцінки поданих представником позивача документів суд дійшов висновку, що зустрічну позовну заяву необхідно повторно залишити без руху, оскільки така не відповідає вимогам статей 193, 194 ЦПК України.

Так, суд вважав не виконаними вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху від 23.08.2022, оскільки у заяві ОСОБА_1 , поданої на її виконання, цитуються обов`язки судді та підстави притягнення судді до дисциплінарної відповідальності, а позовна заява подана у попередній редакції, яка в порушення вимог частини 2 статті 175 ЦПК України, не підписана позивачем або її представником.

Крім того, позивачем не виконано вимог до оформлення письмових доказів, передбачених статтею 95 ЦПК України, оскільки не засвідчені у спосіб, передбачений чинним законодавством та не описані нею в якості додатку до заяви клопотання.

Постановою Вінницького апеляційного суду від 08 листопада 2022 року апеляційна скарга ОСОБА_1 задоволена, ухвала Шаргородського районного суду Вінницької області від 07 вересня 2022 року скасована, а справа направлена до суду першої інстанції для продовження розгляду питання про відкриття провадження.

Проте ухвалою Шаргородського районного суду Вінницької області від 21 грудня 2022 року, позовну заяву повернена ОСОБА_1 на підставі частини 4 статті 185 ЦПК України.

При цьому суд зазначив, що відповідно до вимог ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», який регламентує склад реквізитів документу, вимоги до змісту і розташовування реквізитів документу, вимоги оформлювання документів, вимоги до документів, що їх виготовляють за допомогою друкувальних засобів. Поряд з цим пунктом 5.22 розділу 5 «Вимоги до змісту та розташування реквізитів документів» також встановлено, що підпис розміщується під текстом документа або під відміткою про наявність додатків.

Натомість позовна зава ОСОБА_1 вказаним вимогам не відповідає, оскільки наявність у лівому верхньому куті першого аркушу позовної заяви прізвища та підпису не може бути прийнято як підписання позовної заяви.

Вирішуючи питання відповідності оскаржуваної ухвали вимогам закону, апеляційний суд виходить з такого.

Згідно із положеннями абзацу 2 частини 6 статті 185 ЦПК України у разі скасування ухвали про повернення позовної заяви та направлення справи для продовження розгляду суд не має права повторно повертати позовну заяву.

На думку колегії суддів, суд першої інстанції безпідставно, всупереч наведеним положенням закону повторно, після скасування Вінницьким апеляційним судом ухвали від 07 вересня 2022 року, повернув позовну заяву ОСОБА_1 .

При цьому колегія суддів звертає увагу на таке.

В силу частини 2 статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Залишаючи ухвалою від 23 серпня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 без руху, суд вважав її такою, що не відповідає приписам статей 175 та 177 ЦПК України, зазначивши при цьому її недоліки.

Водночас, приймаючи оскаржувану ухвалу про повернення апеляційної скарги від 21 грудня 2022 року, суд вказав на додаткові, раніше не виявлені, недоліки в оформленні позовної заяви ОСОБА_1 , що не охоплювались змістом ухвали про залишення позовної заяви без руху від 23 серпня 2022 року, які полягають в тому, що позовна заява не підписана особою, що її подає.

При цьому суд вказує на те, що відсутність підпису позивача під позовною заявою була також однією з підстав залишення її без руху і повернення у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви, що не відповідає дійсності, виходячи зі змісту зазначених процесуальних документів.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Ключовими принципами статті 6 є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Право на суд включає, насамперед, принцип доступу до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Суд першої інстанції на відповідні обставини справи і положення закону уваги не звернув та дійшов передчасного висновку про повернення позовної заяви.

За умов, коли позовна заява залишалася без руху і поверталася в зв`язку з наявними в ній на думку суду першої інстанції недоліками, але відповідна ухвала була скасована апеляційним судом з направленням матеріалів для вирішення питання про відкриття провадження у справі, а заявник подавала крім власне позовної заяви також і інші процесуальні документи: заяви, клопотання, апеляційну скаргу тощо, сумнівів в тому, що саме вона ініціює судовий процес, висновок суду про неприйняття первісної позовної заяви в зв`язку з її підписанням не відповідно до вимог стандарту є свідченням надмірного формалізму, який не можна вважати обґрунтованим.

Виходячи з встановлених обставин справи, апеляційний суд вважає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції про повернення позовної заяви позивачеві, як така, що постановлена з порушенням норми процесуального права (абз. 2 ч. 6 ст. 185 ЦПК України), що встановлює заборону на повернення позовної заяви, підлягає скасуванню.

Відповідно до частини 6 статті 374 ЦПК України апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасовує ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з п. 4 ч. 1 статті 379 ЦПК України порушення норм процесуального права, яке призвело до помилковості ухвали є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Враховуючи викладене вище, керуючись статтями 367, 368, 374, 379, 382, 384 ЦПК України, Суд,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Шаргородського районного суду Вінницької області від 21 грудня 2022 року скасувати.

Справу №130/1689/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Жмеринської міської ради Вінницької області про визнання акту приймання-передачі межових знаків недійсним, про визнання недійсним державної реєстрації речового права, про визнання недійсним технічної документації на земельну ділянку, про визнання недійсним рішення про затвердження технічної документації земельної ділянки та зобов`язання вчинити дію, направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий: І.М. Стадник
Судді: В.В. Сопрун
І.В. Міхасішин