Справа № 451/103/23
Провадження № 2/451/109/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

25 січня 2023 року місто Радехів

Суддя Радехівського районного суду Львівської області Куцик-Трускавецька О.Б., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Радехівської міської ради Львівської області про визнання права власності у порядку спадкування,

встановила:

Позовна заява ОСОБА_1 до Радехівської міської ради Львівської області про визнання права власності у порядку спадкування, надійшла до суду 20.01.2023.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.01.2023 автоматизованою системою документообігу суду для цього судового провадження визначено суддю Куцик-Трускавецьку О.Б.

Суддя, вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, доходить висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 175-177 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно п. 2 та п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Ціна позову - це грошовий вираз майнових вимог позивачки.

У позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна. Дійсна вартість майна підтверджується висновком суб`єкта оціночної діяльності. Зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

У підтвердження дійсної вартості нерухомого майна до позовної заяви долучено засвідчену копію зведеного акта вартості будинків, господарських будівель та споруд від 15.07.2022, яким визначено інвентаризаційну вартість майна.

Виходячи з інвентаризаційної вартості майна, позивачем здійснено оплату судового збору в розмірі 1 360, 00 гривень.

Однак, інвентаризаційна вартість майна не є його (майна) дійсною вартістю, оскільки проводиться органами БТІ, як правило, шляхом вивчення технічної документації.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні").

Належних доказів у підтвердження ціни позову позивачем суду не подано.

Враховуючи наведене, позивачу необхідно надати звіт про оцінку майна відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", що містить висновки про вартість спірного майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору, а також кваліфікаційне свідоцтво оцінювача, вказати ціну позову щодо вимог майнового характеру та сплатити судовий збір відповідно до ціни позову за вимогу про визнання права власності на будинковолодіння АДРЕСА_1 .

Окрім цього, суд звертає увагу позивача на ту обставину, що правовий режим власності колгоспного двору, виділ частки з колгоспного двору, його поділ, а також підстави втрати права на частку в майні колгоспного двору визначено статтями 120-126 ЦК УРСР 1963 року.

Так, приписами частини 1 статті 120 ЦК УРСР передбачено, що майно колгоспного двору належить його членам на праві сумісної власності (стаття 112 цього Кодексу).

Згідно з положеннями частини 1 статті 121 ЦК УРСР володіння, користування і розпорядження майном колгоспного двору здійснюється за згодою всіх членів двору.

Нормою частини 2 статті 122 ЦК УРСР визначено, що розмір частки члена двору встановлюється виходячи з рівності часток усіх членів двору, включаючи неповнолітніх і непрацездатних.

Таким чином, позивачу слід подати позовну заяву з визначенням належного кола відповідачів.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для залишення позовної заяви без руху, надавши позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків поданої позовної заяви.

Керуючись статтями 185, 260, 261 ЦПК України, суддя Радехівського районного суду Львівської області,

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Радехівської міської ради Львівської області про визнання права власності на будинок- залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, така підлягатиме поверненню.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

СуддяО. Куцик-Трускавецька