Провадження № 2/127/1307/22
УХВАЛА

09 березня 2023 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області у складі:

головуючого судді Шаміної Ю.А.,

при секретарі судового засідання Петуховій Н.А.,

за участі: позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Крейдіна В.О.,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача адвоката Казеко О.І.,

розглянувши у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_3 , Департамент архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради, Виконавчий комітет Вінницької міської ради, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою,

ВСТАНОВЛЕНО:

У провадженні Вінницького міського суду Вінницької області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_3 , Департамент архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради, Виконавчий комітет Вінницької міської ради, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

02.02.2023 позивач ОСОБА_1 надав суду заяви (вх. №8629, №8628, №8630) про зміну предмету позову згідно яких позивач просить суд змінити предмет позову у справі, шляхом заявлення додаткової вимоги про стягнення з ОСОБА_2 на його користь 2700 грн, що становить частину сплаченого податку за земельну ділянку користуванню якою відповідач перешкоджає. В обґрунтування доповнення предмета позову такою позовною заявою зазначив, що за користування земельною ділянкою позивач сплачує податок, а оскільки відповідач перешкоджає позивачу користуватись частиною земельної ділянки за яку позивач сплачує податок позивач вважає, що відповідач має компенсувати частину сплаченого податку за земельну ділянку користуванню якою відповідач перешкоджає. Водночас, зазначив, що позовні вимоги визначені в позовній заяві від 23.05.2022 підтримує в повному обсязі.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Крейдін В.О. подану заяву про зміну предмету позову підтримали та просили суд прийняти її до розгляду.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник адвокат Казеко О.І. щодо прийняття заяви про зміну предмету позову заперечували. Адвокат Казеко О.І. вказала, що позивач, подаючи заяву про зміну предмету позову, по суті заявляє окрему позовну вимогу, що є відмінною від вже первісної.

Заслухавши пояснення учасників справи, розглянувши вказану заяву, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Зі змісту ст.ст. 12, 13 ЦПК України слідує, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та несуть ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням ними процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених вимог.

Відповідно до ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги. Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував. Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимог, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Доповнення позовних вимог новою вимогою та новими обставинами, по суті своїй є новим позовом.

Крім того, як роз`яснив Верховний Суд у в своїй постанові від 22.07.2021 в справі №910/18389/20 особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17, яку суд вважає за необхідним застосувати при розгляді даної справи.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду у справі №922/404/19 від 09.07.2020, зроблено висновок, позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Як вбачається з матеріалів справи №127/10641/22 позовними вимогами, які заявлені позивачем є: усунення ОСОБА_1 перешкоди в користуванні земельною ділянкою шляхом демонтажу ОСОБА_2 паркану та тимчасових споруд розміром 2,5 м?4 м, влаштованих нею впритул до житлового будинку АДРЕСА_1 , які знаходяться на земельній ділянці площею 0,0078 га, кадастровий номер :02:088:0355, та приведення ОСОБА_2 вказаної земельної ділянки у первинний стан.

Із заяви про зміну (доповнення) предмета позову встановлено, що позивачем доповнено позовні вимоги, де предметом позову виступає стягнення грошових коштів за оренду земельної ділянки.

Розглянувши матеріали справи, суд приходить висновку, що у поданих заявах від 02.02.2023 в редакції зі зміною предмету позову, із новими та пов`язаними позовними вимогами позивач доповнив позовні вимоги.

У своїй постанові від 30 жовтня 2019 року у справі №370/2201/15-ц Верховний Суд такий звернув увагу на те, що доповнення позовних вимог новими вимогами та новими обставинами по своїй суті є новим позовом.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України одночасна зміна предмету і підстав позову не допускається.

Враховуючи вищевказане, суд вважає, що заява представника позивача про зміну (доповнення) предмету позову не відповідає вимогам ст. 49 ЦПК України, оскільки із поданої заяви про зміну (доповнення) предмету вбачається, що позивачем доповнено предмет позову та одночасно змінено й підстави самого позову, що не передбачено процесуальними правами, окрім того, зміна предмету і підстав є по суті пред`явленням нового позову, а тому суд приходить до висновку про відмову у прийнятті заяви позивача про зміну предмету позову.

Разом з цим, враховуючи положення ст. 4 ЦПК України, суд роз`яснює позивачу його процесуальне право на звернення до суду з новим позовом в загальному порядку, згідно вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 49, 260, 263, 264, 265 ЦПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про зміну предмета позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_3 , Департамент архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради, Виконавчий комітет Вінницької міської ради, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою - відмовити.

Роз`яснити позивачу, що він має право звернутися з окремими позовом щодо заявлених нових позовних вимог в установленому цивільно-процесуальним законодавством порядку.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 261 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до суду апеляційної інстанції. Учасник справи, якому повну ухвалу суду не було вручено у день її проголошення чи складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 14 березня 2023 року.

Суддя Шаміна Юлія Анатоліївна