Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/3870/23
Провадження № 2/376/1575/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" грудня 2023 р.

Сквирський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Віговського С.І.,

при секретарі - Кропивлянській С.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Сквира позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визначення місця проживання дитини, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Сквирського районного суду Київської області знаходиться цивільна справа за вищезазначеним позовом.

Ухвалою від 12 грудня 2023 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі, постановлено проводити розгляд за правилами загального позовного провадження.

Позивач ОСОБА_1 , до судових засідань не з`явився, хоча про час, день та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, не повідомив про причини неявки, заяв про розгляд справи за його відсутності не надходило.

Частини 1, 2 ст. 2 ЦПК України визначають, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. 1ст. 42 ЦПК Україниу справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

За змістом ст.43,44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК Україниу разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Крім того, при прийнятті рішення про залишення позову без розгляду, суд приходить до переконання, що таке рішення не буде визначати обмеження права позивача на звернення до суду, так як він не втрачає права знов звернутися до суду з такою самою заявою.

Суд встановив, що розглядати заявлені вимоги за наявності матеріалів без участі позивача неможливо, клопотання про розгляд справи у його відсутність не надходило, належним чином повідомлений позивач в судове засідання повторно не з`явився без поважних причин, тому суд вважає за необхідне позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визначення місця проживання дитинизалишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача.

Керуючись ст. ст.131,200, 223, 257, 260, 353-355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визначення місця проживання дитини, залишити без розгляду.

Роз`яснити, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С. І. Віговський