Справа № 185/4875/22
Провадження № 2-о/185/12/23
24 серпня 2023 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Зінченко А.С., розглянувши матеріали цивільної справи ЄУ № 185/4875/22 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Богданівської сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області, про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки,-
В провадженні суду перебуває цивільна справа ЄУ № 185/4875/22 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Богданівської сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області, про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки.
Ухвалою суду від 25 липня 2022 року у цивільній справі ЄУ № 185/4875/22 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Богданівської сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області, про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки призначено судово-психiатричну експертизу для встановлення психічного стану ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Станом на 23.08.2023 відповіді від експертної установи або висновок експерта до суду не надходили.
Відповідно до ст. 258 ЦПК України судовими рішеннями є:1) ухвали;2) рішення;3) постанови;4) судові накази.
Відповідно до ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.
Відповідно до ч. 2 ст. 72 ЦПК України експерт зобов`язаний дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені йому питання.
Відповідно до ч. 8 ст. 72 ЦПК України призначений судом експерт може відмовитися від надання висновку, якщо надані на його запит матеріали недостатні для виконання покладених на нього обов`язків. Заява про відмову повинна бути вмотивованою.
Відповідно до ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).
Відповідно до ст. 108 ЦПК України у разі якщо суд призначив проведення експертизи експертній установі, керівник такої установи доручає проведення експертизи одному або декільком експертам. Ці експерти надають висновок від свого імені і несуть за нього особисту відповідальність.
Відповідно до ст. 1 Закону України "Про судову експертизу" Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Статтею 7 вище зазначеного Закону визначено, що судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом. До державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України.
Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб (ст. 71 ЗУ "Про судову експертизу").
Відповідно до п. 1.10. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень Затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) (далі Інструкція) при проведенні експертиз в експертній установі організаційне, матеріально-технічне забезпечення їх виконання, контроль за своєчасним проведенням і за дотриманням законів та інших нормативно-правових актів з питань експертизи покладається на керівника експертної установи.
Пунктом 1.13 Інструкції визначено, що строк проведення експертизи встановлюється керівником експертної установи (або заступником керівника чи керівником структурного підрозділу) і не повинен перевищувати 90 календарних днів. У разі значного завантаження експерта (за наявності у нього на виконанні одночасно понад десять експертиз, у тому числі комісійних та комплексних) більший розумний строк установлюється за письмовою домовленістю з органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), після попереднього вивчення експертом наданих матеріалів. Час попереднього вивчення матеріалів не повинен перевищувати п`ятнадцяти робочих днів. У разі відмови органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у погодженні запропонованого розумного строку проведення експертизи матеріали справи повертаються з пропозицією призначити експертизу іншим суб`єктам судово-експертної діяльності, визначеним у статті 7 Закону України «Про судову експертизу». Строк проведення експертизи починається з робочого дня, наступного за днем надходження матеріалів до експертної установи, і закінчується у день складання висновку експерта (повідомлення про неможливість надання висновку). Якщо закінчення встановленого строку проведення експертизи припадає на неробочий день, днем закінчення строку вважається наступний за ним робочий день. У строк проведення експертизи не включається строк виконання клопотань експерта, усунення недоліків, допущених органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта).
На експерта покладаються зокрема такі обов`язки: заявити самовідвід за наявності передбачених законодавством обставин; прийняти до виконання доручену йому експертизу; особисто провести повне дослідження, дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені питання, а в разі необхідності роз`яснити його; повідомити в письмовій формі органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), про неможливість її проведення та повернути надані матеріали справи та інші документи, якщо поставлене питання виходить за межі компетенції експерта або якщо надані йому матеріали недостатні для вирішення поставленого питання, а витребувані додаткові матеріали не були надані; з`явитися на виклик органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), для надання роз`яснень, показань чи доповнень з приводу проведеної експертизи або причин повідомлення про неможливість її проведення (п. 2.2 Інструкції).
Згідно п. 4.1 Інструкції керівник експертної установи розглядає отримані матеріали і доручає відповідному структурному підрозділу експертної установи організувати проведення експертизи. При цьому він може безпосередньо призначити експерта та встановити строк виконання експертизи відповідно до вимог цієї Інструкції або передати вирішення цих питань заступнику керівника експертної установи чи керівникові підрозділу. Якщо в експертній установі не проводяться певні види експертиз та відсутні фахівці з певної галузі спеціальних знань, керівник експертної установи повідомляє про це орган (особу), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), та повертає матеріали справи без виконання.
З огляду на викладені норми чинного законодавства, експертна установа якій було доручено проведення експертизи зобов`язана: провести дану експертизу в термін що не перевищує 90 календарних днів, у виключних випадках за клопотанням погодженим судом у більш тривалий термін, та надати висновок або вмотивовану відмову від надання висновку з зазначенням причин неможливості проведення експертизи.
Разом з тим, з моменту постановлення судом ухвали від 25 липня 2022 року про призначення судово-психiатричної експертизи, а саме з 25.08.2022 (дата отримання Комунальним закладом «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради» ухвали суду від 25.07.2022 по справі № 185/4875/22 про призначення експертизи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення та підписом відповідальної особи експертної установи) до 23.08.2023 минув майже рік і за весь цей час експертна установа не надіслала до суду будь яких пояснень, повідомлень, клопотань або висновку експерта, а також відповідей на чисельні запити суду щодо стану проведення експертизи.
Таким чином, суд розцінює не проведення Комунальним закладом «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради» судово-психiатричної експертизи призначеної ухвалою суду від 25.07.2020 як перешкоду для повного, всебічного, об`єктивного встановлення усіх обставин справи, що є намаганням затягнути розгляд справи.
Суд зазначає, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").
У випадку невиконання учасником процесу його обов`язків суд застосовує до такого учасника процесу заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.
Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до ч.1 ст. 148 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин.
З урахуванням викладених обставин, враховуючи факт не проведення Комунальним закладом «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради» судово-психiатричної експертизи призначеної ухвалою суду від 25.07.2022, з метою спонукання вказаного учасника судового процесу до добросовісного виконання процесуальних обов`язків, суд дійшов висновку про необхідність застосування заходів процесуального примусу у вигляді стягнення в дохід Державного бюджету штрафу у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 2684 грн за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, зловживання процесуальними правами та допущення бездіяльності.
Керуючись ст. 44, 84,148, 260 ЦПК України, суд
Застосувати до Комунального підприємства «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради» заходи процесуального примусу у вигляді штрафу.
Роз`яснити, що у відповідності до ч. 6 ст. 148 ЦПК України суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.
Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом 15 днів безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду або через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Стягувач: Державна судова адміністрація України, ідентифікаційний код юридичної особи 26255795, місцезнаходження юридичної особи: 01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5.

Боржник: Комунальне підприємство «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради» ( , м. Дніпро, вулиця Бехтерева, будинок 1) .

Ухвала суду набрала законної сили 24.08.2023.

Строк пред`явлення до виконання до 24.11.2023.

Ухвала знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя А. С. Зінченко