Справа № 355/1885/19
Провадження № 2/355/4/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2023 року

Баришівського районного суду Київської області в складі:

головуючого судді Червонописький В.С.,

за участі: секретаря Котенко Л.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в смт. Баришівка Київської області за правилами загального позовного провадження клопотання позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про трансляцію судових засідань на YouTube каналі «Судова влада» та порталі «Судова влада України» в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визнання розписки безгрошовою (недійсною), визнання договору позики, та договору підряду недійсними,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Баришівського районного суду Київської області знаходиться вищевказана цивільна справа № 355/1885/19 про визнання розписки безгрошовою (недійсною), визнання договору позики, та договору підряду недійсними.

В судовому засіданні від позивача ОСОБА_1 надійшла заява відповідно до якого позивач просить надати дозвіл на трансляцію судових засідань щодо розгляду відводу заявленого судді Червонопиському В.С. у цивільній справі №355/1885/19 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про призначення судової експертизи в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визнання розписки безгрошовою (недійсною), визнання договору позики, та договору підряду недійсними на YouTube каналі «Судова влада» та порталі «Судова влада України».

Позивач обгрунтовує свою заяву тим, що дана справа має велике суспільне значення та представляє суспільний інтерес оскільки головною метою відповідача є змусити позивачів потрапити до нього у «боргову кабалу», ще й до того ж на підставі підробних і фальсифікованих документів, які нібито говорять про наявність позики, яку позивачі насправді ніколи не вчиняли і такого факту взагалі не було, а встановлення істини у справі для нього є абсолютно не прийнятним.

При цьому з урахуванням особи ОСОБА_5 який займає досить значне соціальне становище, і може спробувати в незаконний спосіб вчинити тиск на суддів Баришівського районного суду через свої «корупційні зв`язки» на рівні ТОП-чиновників. Тим більше пан ОСОБА_5 таким нахвалявся перед позивачами, що в нього нібито «все схвачено в усіх судах, так що або вони прийдуть до мене «на поклон» і будуть «батрачить» до кінця своїх днів, або я не подивлюсь, що в них троє дітей, а відберу хату і нехай їдуть разом із своїми дітьми «бомжують» все рівно потім до мене приповзуть».

Оскільки раніше мало місце факт задокументування правоохоронними органами отримання неправомірної вигоди головою Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_6 та враховуючи загальну думку жителів Баришівської громади, позивач схиляється до того, що голова Баришівського районного суду Київської області Лисюк О.Д. знаходиться в корупційній залежності від ОСОБА_5 і виконує будь-яку його волю, а також змушує виконувати зазначене своїх підлеглих.

Представник Відповідача 2 адвокат Явон А.В. підтримав заявлене клопотання.

Представник відповідача адвокат Барабаш М.Ю. була присутня в судовому засіданні через систему відео-зв`язку EazyCon, однак через не стабільний зв`язок інтернет відключилась від судового засідання і в телефонній розмові повідомила суд, що просить судове засідання проводити без її участі.

Вислухавши сторони, вивчивши матеріали справи, суд вважає необхідним зазначити наступне.

Згідно із частинами 1, 5, 6 статті 7 Цивільного процесуального кодексу України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Якщо всі учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, здійснюється транслювання перебігу судового засідання в мережі Інтернет в обов`язковому порядку. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, а також трансляція судового засідання повинні здійснюватися без створення перешкод у веденні засідання і здійсненні учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав.

Відповідно до частини 4 статті 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» особи, присутні в залі судового засідання, представники засобів масової інформації можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, встановлених законом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Якщо всі учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, здійснюється транслювання перебігу судового засідання в мережі Інтернет в обов`язковому порядку. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, а також трансляція судового засідання повинні здійснюватися без створення перешкод у веденні засідання і здійсненні учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав.

З наведених положень частини 5 статті 7 Цивільного процесуального кодексу України, частини 4 статті 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» вбачається, що трансляція судового засідання здійснюється виключно з дозволу суду. Таким чином законодавець поклав вирішення цього питання на розсуд суду, оскільки здійснення трансляції судового засідання обумовлено дозволом головуючого.

Виходячи з наведеного, вбачається, що прийняття рішення щодо проведення трансляції судового засідання здійснюється з дозволу суду в разі доцільності по справам, які мають значний суспільний інтерес.

Суд виходить з того, що суспільний інтерес являє собою гармонізований інтерес публічних і приватних осіб та може кваліфікуватися як суспільна користь, соціальний ефект від здійснення партнерства в будь-якій сфері права.

Відповідно до ст. 29 Закону України «Про інформацію», предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, тощо.

Інформація про значний суспільний інтерес до даної цивільної справи та про наявність самого предмету такого суспільного інтересу в матеріалах справи відсутня і учасниками судового процесу не надана. Не спостерігалось такого суспільного інтересу та контролю за судовим процесом з боку громадськості під час проведення усіх засідань, при тому, що судове слухання проводиться у відкритому судовому засіданні.

Представником позивача та самим позивачем не доведено наявності гармонізованого інтересу публічних і приватних осіб до даної справи, як інформації, що є предметом суспільного інтересу.

Крім того, дана справа є приватно-правовим спором між позивачами фізичними особами та відповідачем, та не стосується прав чи обов`язків невизначеного кола осіб або певних верств громадськості; ознаки публічно-правових правовідносин відсутні.

Представник позивача посилається на те, що «реалізація права на онлайн-трансляцію судового процесу, суттєво зменшить претензії до судової влади, надасть можливість всім активним громадянам, які слідкують за перебігом даного процесу безпосередньо бачити і слухати засідання, навіть за неможливості бути присутніми особисто і матиме позитивний вплив на довіру до дій судових органів під час розгляду справи, до якої прикута увага спільноти».

Проте, такі аргументи є суб`єктивною думкою позивача та не свідчать про наявність значного суспільного інтересу чи виходу її за межі приватно-правного спору і не вказують на те, що предмет даного спору стосується питань, які мають виняткове значення для суспільства в контексті наведених вище критеріїв.

Викладені у клопотанні доводи про проведення судових засідань на YоuТubе - каналі «Судова влада України» та порталі «Судова влада України» не доводять наявності гармонізованого інтересу публічних і приватних осіб до даної справи, як інформації, що являється предметом суспільного інтересу, не представлено доказів на підтвердження існування таких обставин, відповідно немає підстав вважати і те, що таким чином може бути підвищено довіру до судової гілки влади.

Слід також зазначити, що справа розглядається у відкритому судовому засіданні, отже, всі бажаючі мають можливість бути присутніми в судовому засіданні за умов дотримання протиепідемічних заходів, а судом здійснюється повне фіксування судових засідань за допомогою офіційного технічного засобу.

Зважаючи на суть справи, яка розглядається, предмет та підстави позову, суд відхиляє доводи позивача про велике суспільне значення та значний суспільний інтерес з боку громадськості до неї, як безпідставні та вважає недоцільним здійснювати трансляцію судового засідання в даній справі.

Отже, враховуючи завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, суд вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню. Відмова у задоволенні клопотання заявника ніяким чином не порушує гласність судового засідання, відповідає меті судового провадження, що відбувається за правилами цивільного процесуального законодавства, та сприяє передбаченому ст. 2 ЦПК України завданню цивільного судочинства, своєчасному розгляду і вирішенню цивільних справ з дотриманням принципу розумності строків.

Суд також роз`яснює, що відсутність дозволу на трансляцію не позбавляє осіб, присутніх в залі судового засідання, проводити фотозйомку, відео- та аудіо запис без отримання окремого дозволу суду з урахуванням обмежень, встановлених законом відповідно до ч. 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та ч.ч. 4, 6 ст. 7 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 11, 222, 258-261, 353 ЦПК України та ч. 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про надання дозволу на трансляцію судових засідань щодо розгляду відводу заявленого судді Червонопиському В.С. у цивільній справі №355/1885/19 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про призначення судової експертизи в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визнання розписки безгрошовою (недійсною), визнання договору позики, та договору підряду недійсними на YouTube каналі «Судова влада» та порталі «Судова влада України» - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її оголошення суддею в порядку ч. 1 ст. 261 ЦПК України і оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя В.Червонописький