ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«23» лютого 2023 року

м. Харків

справа № 644/1116/22

провадження № 22ц/818/461/23

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В., (суддя-доповідач),

суддів - Тичкової О.Ю., Яцини В.Б.

учасники справи:

заявник Приватне акціонерне товариство «Харківенергозбут»,

боржниця ОСОБА_1

розглянув в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 29 грудня 2022 року в складі судді Черняка В.Г.

в с т а н о в и в:

У лютому 2022 року Приватне акціонерне товариство «Харківенергозбут» звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за електричну енергію, у якій просив видати судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на його користь заборгованості за електричну енергію в розмірі 3060,96 грн, судового збору - 248,10 грн та суми за отримання інформаційної довідки з ЄДДР - 89,62 грн.

14 лютого 2022 року суддею Орджонікідзевського районного суду м. Харкова видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» заборгованості за електричну енергію у розмірі 3060,96 грн, що утворилась за період з 01 січня 2019 року по 31 січня 2022 року, витрат зі сплати судового збору - 248,10 грн та 89,62 грн - за отримання інформаційної довідки з ЄДДР.

28 грудня 2022 року ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про скасування судового наказу, у якій просила скасувати судовий наказ, оскільки з сумою, яку стягнуто за наказом, вона не згодна, так як з моменту права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність. Пояснила, що вона в квартирі проживає сама. Лічильник знаходиться в квартирі. До її квартири представники Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» для зняття показань за лічильником взагалі не заходили. Повідомлень щодо того, що представники товариства планували знімати показання з її лічильника, вона не отримувала. Зазначила, що без отримання показань лічильника, стягувач не міг впевнитися в обсягах споживання електричної енергії га провести об`єктивний і обгрунтований розрахунок суми боргу. Розрахунковий період з 01 січня 2019 року по 31 січня 2022 року, за який здійснювалося нарахування заборгованості, перевищує строк позовної давності. Вказала, що отримала копію судового наказу поштою 26 грудня 2022 року, тому строк на подання нею заяви про скасування судового наказу не пропущено.

Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 29 грудня 2022 року заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернуто без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою судді Донченко З.В. подала апеляційну скаргу, в якій просила ухвалу судді скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким скасувати судовий наказ Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 14 лютого 2022 року про стягнення з неї заборгованості.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції при постановленні ухвали порушив норми процесуального права. Не звернув увагу на те, що судовий наказ надійшов на її адресу поштою (відправлення № 605) та вручений 26 грудня 2022 року. На підтвердження цього оформлено повідомлення про вручення поштового відправлення, у якому вона зробила відмітку, після чого воно повернуто до суду. Їй не видавався будь-який документ на підтвердження отримання поштового відправлення, який би вона могла надати до суду. ЦПК України не містить приписів щодо обов`язкового подання разом із заявою про скасування судового наказу доказів на підтвердження дати його отримання. Акцентувала увагу суду на свою незгоду з сумою та періодом, за яким вона стягнута. Також, вказала на описки суду у резолютивній частині ухвали.

Відзивів на апеляційну скаргу від учасників справи до суду апеляційної інстанції не надходило.

Частиною 13 статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

З частини 2 статті 369 ЦПК України вбачається, що апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Аналізуючи наведені норми права, судова колегія вважає за необхідне розглянути справу в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 необхідно задовольнити частково, ухвалу судді скасувати.

Ухвала судді суду першої інстанції мотивована тим, що заява ОСОБА_1 підлягає поверненню без розгляду, оскільки вона не надала доказів на підтвердження дати отримання копії судового наказу.

Як вбачається з матеріалів справи, судовим наказом Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 14 лютого 2022 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» суму заборгованості за електричну енергію у розмірі 3060,96 грн, що утворилась за період з 01 січня 2019 року по 31 січня 2022 року, витрати зі сплати судового збору - 248,10 грн та 89,62 грн - за отримання інформаційної довідки з ЄДДР.

Копія судового наказу направлена боржниці 16 лютого 2022 року, про що свідчить копія супровідного листа суду першої інстанції. Проте, належних доказів отримання ОСОБА_1 копії судового рішення (рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення з відповідною відміткою про вручення) матеріали справи не містять.

28 грудня 2022 року ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про скасування судового наказу, у якій, зокрема, зазначила, що отримала копію судового наказу поштою 26 грудня 2022 року.

Відповідно до частини 1 статті 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Метою спрощених судових процедур є швидкий розгляд безспірних питань, правовідносини сторін у яких не викликають сумніву, та у яких фактичні обставини справи та визначеність у правовідносинах учасниками цих правовідносин не оспорюється.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 травня 2019 року в справі № 760/6860/17-ц (провадження № 61-31915св18) вказано, що наказне провадження за своєю сутністю призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Наказне провадження як особливий спрощений вид провадження у цивільному судочинстві спрямоване на швидкий та ефективний захист безспірних прав особи шляхом видачі судового наказу, що одночасно є і судовим рішенням, і виконавчим документом, без судового засідання та без виклику заявника (стягувача) і боржника.

Статтею 170 ЦПК України передбачено форму і зміст заяви про скасування судового наказу та строки її подання.

Відповідно до частин 1-5 статті 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

Заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заява підписується боржником або його представником.

До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Відповідно до частини 6 статті 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

За змістом статті 171 ЦПК України заява про скасування судового наказу не пізніше наступного дня передається судді, визначеному у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу .

Вирішуючи питання про повернення заяви ОСОБА_1 без розгляду, суддя суду першої інстанції вважав, що заява неналежно оформлена, адже заявницею не надано доказів на підтвердження дати вручення копії судового наказу.

Проте, зі змісту заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу вбачається, що копію судового наказу нею отримано засобами поштового зв`язку 26 грудня 2022 року, а з заявою про його скасування вона звернулася 28 грудня 2022 року, тобто в межах строку, передбаченого частиною 1 статті 170 ЦПК України.

Будь-яких відомостей, які б спростовували факт отримання боржницею копії судового наказу 26 грудня 2022 року, матеріали справи не містять.

Докази отримання копії судового наказу у ОСОБА_1 відсутні, оскільки факт його отримання був посвідчений її підписом у поштовому повідомленні, яке мало б бути повернуто до суду. Відсутність такого поштового повідомлення у матеріалах справи не може бути підставою для обмеження права боржниці на доступ до правосуддя та справедливий судовий розгляд.

При цьому, положеннями статті 170 ЦПК України, яка містить вимоги до форми і змісту заяви про скасування судового наказу та перелік документів, які мають до неї додаватися, не передбачено обов`язку заявника надавати разом із заявою докази на підтвердження дати отримання копії судового наказу.

Також, як вбачається зі змісту її заяви про скасування судового наказу, сума, яку визначив Приватне акціонерне товариство «Харківенергозбут», не є безспірною, оскільки її вираховано поза межами строку позовної давності і наслідки цього викладено в пункті 5 частини 1 статті 165 ЦПК України.

Таким чином, постановляючи ухвалу, суд не перевірив доводи заяви заявниці про скасування судового наказу (своєчасне подання нею заяви про скасування судового наказу), не дослідив належним чином докази щодо розрахунку заборгованості та дійшов помилкового висновку щодо повернення заяви заявниці без розгляду.

Колегія суддів зазначає, що судові процедури повинні бути справедливими, а тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на звернення до суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Аналізуючи наведене колегія суддів вважає, що ухвала про повернення заяви є передчасною, постановлена суддею з порушенням норм процесуального права.

За таких обставин відповідно до пункту 6 частини 1 статті 374 ЦПК України ухвала підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Разом з тим, вимоги апеляційної скарги ОСОБА_1 щодо ухвалення нового судового рішення про скасування судового наказу задоволенню не підлягають, оскільки ці повноваження належать суду першої інстанції після направлення справи для продовження розгляду.

Оскільки наразі розглядається лише процесуальне питання, а не справа по суті спору, питання щодо стягнення судових витрат не вирішується.

Керуючись ст.ст.367, 368, п.6 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст.379, ст.ст.381 384, 389 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 29 грудня 2022 року скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді О.Ю. Тичкова

В.Б. Яцина

Повний текст постанови складено 23 лютого 2023 року.