У Х В А Л А

Справа №338/1412/19

17 лютого 2023 року Богородчанський районний суд Івано-Франківської області

в складі : головуючого-судді Шишка О.А.,

з участю : секретаря Сіщук Г.Б.,

в ході розгляду у відкритому судовому засіданні в селищі Богородчани цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 просив призначити у справі додаткову судову будівельно-технічну експертизу. Клопотання обгрунтовує тим, що на підстав ухвали Богородчанського районного суду Івано-Франківської області від 23 червня 2020 року в справі було призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено судовому експерту Максимчину А.Д. У висновку від 14 грудня 2020 року № 072/12-2018 експертом запропоновано варіанти розподілу спірних об`єктів нерухомості за принципом рівності часток подружжя, тобто по 1/2 частці кожному. Однак вважає, що експертом не було враховано той факт, що житловий будинок з ступенем готовності 46% та земельна ділянка були подаровані відповідачу ОСОБА_2 . Крім того, судовий експерт визначив дійсну ринкову вартість житлового будинку з господарською спорудою в розмірі 1732563,00 грн, що майже у два рази вище за дійсну ринкову вартість спірного житлового будинку, визначену у звіті про незалежну оцінку об`єкту від 06 листопада 2019 року, який поданий позивачем, де оцінювачем визначено ринкову вартість домоволодіння 1149000,00 грн, що свідчить про істотну суперечність його висновку іншим матеріалам справи й зумовлює необхідність проведення додаткової експертизи іншим експертом. За таких обставин просить клопотання задовольнити.

Позивачка та її представник у судовому засіданні щодо призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи в справі заперечили. Вказали, що стороною відповідача не наведено жодних фактів, які б свідчили про неповноту чи неясність висновку експерта. Крім того наголосили, що в ході судового розгляду здобуто достатньо даних, які свідчать про необхідність здійснення поділу спірного майна виходячи з рівності часток подружжя. Вважають, що клопотання спрямоване на затягування судового розгляду, а тому просять відмовити в його задоволенн.

Заслухавши сторін та їх представників, дослідивши матеріали справи, суд приходить до таких висновків.

Статтею 113 ЦПК встановлено, порядок призначення додаткової та повторної експертизи, зокрема якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року N 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений , або має неконкретний характер.

Суд підкреслює, що статтею 103 ЦПК України передбачено саме право, а не обов`язок суду призначати у разі необхідності, додаткову чи повторну експертизу, тобто право призначити експертизу належить до дискреційних повноважень суду.

Також ст.106 ЦПК України визначено, що учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Слід зазначити, що ухвалою суду від 23 червня 2020 року в справі було призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено судовому експерту Максимчину А.Д. 05 січня 2021 року на адресу суду надійшов висновок експерта №072/12-2018, складений 14.12.2020 року, у якому запропоновано варіанти розподілу спірних об`єктів нерухомості.

Відповідно до статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Згідно з вимогами ч.1 та ч.2 ст.76 КПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Суд звертає увагу, що наявні у справі висновки експертиз можуть бути оцінені з точки зору їх належності й допустимості в сукупності з іншими доказами у справі під час прийняття остаточного рішення у справі.

З врахуванням всіх обставин справи суд вважає, що відповідачем та його представником не наведено підстав для призначення додаткової експертизи, тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст. 258, 260 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Відмовити ОСОБА_2 в задоволенні клопотання про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий О. А. Шишко