КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи № 752/5629/22 Апеляційне провадження № 22-ц/824/1987/2023Головуючий у суді першої інстанції - Хоменко В.С. Доповідач у суді апеляційної інстанції - Нежура В.А.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 лютого 2023 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.,

судді Невідома Т.О., Поліщук Н.В.,

секретар Ольшевська Ю.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана від його імені та в його інтересах адвокатом Подольським Андрієм Анатолійовичем, який діє на підставі договору, на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 24 жовтня 2022 року про залишення заяви без розгляду по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересовані особи: Київська міська рада, Дніпровська міська рада,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2022 року, ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій просив встановити, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженець м. Дніпропертровськ, є двоюрідним племінником ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця смт. Софіївка, Дніпропетровської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Подану заяву обґрунтовував тим, що ним здійснюється оформлення спадщини, що відкрилась після смерті спадкодавців: ОСОБА_3 (матір), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , до складу якої входять 1/2 частина квартири АДРЕСА_1 , розташованої в житловому будинку літера А-9; 1/4 частина квартири АДРЕСА_1 , розташованої в житловому будинку літера А-9 (після смерті ОСОБА_3 ); 1/4 частина квартири АДРЕСА_1 , розташованої в житловому будинку літера А-9; квартира АДРЕСА_2 (після смерті ОСОБА_2 ).

Вказав, що встановлення факту родинних відносин між ним та його двоюрідним дядьком породжує юридичні наслідки для нього, оскільки від цього залежить виникнення його права на спадкування як спадкодавця п`ятої черги.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 24.10.2022 заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Київська міська рада, Дніпровська міська рада про встановлення факту, що має юридичне значення залишено без розгляду (а.с. 65-68).

В апеляційній скарзі, ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, просить скасувати ухвалу, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. Вказує, що передчасним та необґрунтованим є висновок суду першої інстанції про те, що між заявником та Дніпровською міською радою існує спір про право, т.я. остання не має і не може мати будь-яких спадкових прав чи обов`язків щодо спадкового майна, оскільки не є спадкоємцем, а ні за законом, а ні за заповітом, а заявником належним чином реалізовано своє право на прийняття спадщини, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами (а.с. 76-80).

03.01.2023 Дніпровською міською радою подано пояснення, в яких зазначено, що у Дніпровської міської ради наявні правові підстави, передбачені положенням ст. 1277 ЦК України, для визнання спадщини після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_2 відумерлою, т.я. у ОСОБА_1 відсутні докази того, що він відноситься до кола спадкоємців четвертої черги (ст. 1264 ЦК України), а інших доказів ним до суду не надано (а.с. 102-104).

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 - ОСОБА_4 підтримав подану апеляційну скаргу з викладених в ній підстав та просив її відхилити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Суд апеляційної інстанції визнав за можливе розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились, оскільки їх неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи (ч. 2 ст. 372 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Залишаючи заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що внесення на розгляд суду заяви про встановлення факту родинних відносин пов`язано саме зі встановленням родинного зв`язку заявника із померлим ОСОБА_2 , від якого залежить виникнення майнового спору щодо спадщини останнього між заявником та заінтересованою особою. Оскільки під час розгляду справ у порядку окремого провадження виключається існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням, невизнанням, а також не доведенням наявності суб`єктивного права, оскільки заінтересована особа, перешкоджає в реалізації певного права заявника, суд вважає, що внесена на розгляд суду заява не може бути розглянута в порядку окремого провадження.

Але погодитись із такими висновками в повній мірі не можливо з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернувся до ПН м. Дніпро ОСОБА_5 із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (а.с. 19, 20).

З відповіді ПН м. Дніпро ОСОБА_5 вбачається, що видача свідоцтва про право на спадщину неможливе через відсутність документів, що підтверджують родинні відносини між ОСОБА_1 та спадкодавцем (а.с. 22).

Згідно з ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або паспорті.

Юридичні факти - це обставини чи життєві факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин.

Встановлення юридичних фактів у порядку окремого провадження сприяє реалізації конституційних прав громадян. Умовами, за наявності яких можливим є звернення до суду для встановлення фактів, що мають юридичне значення є те, що згідно із законом ці факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих немайнових чи майнових прав фізичних осіб; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту потрібне заявникові для конкретної мети.

Юридичні факти можуть бути встановленні лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника. Якщо під час розгляду справи в порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Тобто, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також не доведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та іншої мети - ні.

Підставою звернення заявника до суду із зазначеними вимогами необхідно ОСОБА_1 для встановлення факту родинних відносин, а саме, що він є двоюрідним племінником ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця смт. Софіївка, Дніпропетровської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , які обґрунтовані серед іншого тим, що зазначений факт породжує для заявника юридичні наслідки, оскільки від цього залежить виникнення у нього права на спадкування як спадкоємця п`ятої черги за законом. Відповідно, метою встановлення зазначеного факту є забезпечення реалізації заявником права на спадкування відповідно до положень ЦК України.

Тобто, наразі ОСОБА_1 здійснює оформлення спадщини, що відкрилася після смерті спадкодавців; ОСОБА_3 (матір), ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , на час смерті зареєстрована за адресою; АДРЕСА_3 ; ОСОБА_2 (син), ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , на час смерті зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

До складу спадщини входить наступне майно; А) після смерті ОСОБА_3 : 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , розташованої в житловому будинку літера «А-9»; 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 , розташованої в житловому будинку літера «А-9»;

після смерті ОСОБА_2 : 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 , розташованої в житловому будинку літерою А-9; квартира АДРЕСА_2 ; інше майно, відомості про яке на даний час відсутні.

На думку ОСОБА_1 , він є родичем померлого ОСОБА_2 за боковою лінією споріднення, а саме, двоюрідним племінником, спадкоємцем за законом п`ятої черги, а щодо майна померлої ОСОБА_3 він виступає спадкоємцем за правилами спадкової трансмісії, оскільки її єдиний спадкоємець за законом - син ОСОБА_2 , - помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти.

Тобто, встановлення факту родинних відносин між заявником та ОСОБА_2 є необхідною передумовою для реалізації заявником його спадкових прав для оформлення спадщини в нотаріальному порядку як щодо майна померлого ОСОБА_2 так і щодо майна померлої ОСОБА_3 .

Місцем відкриття спадщини щодо майна померлого ОСОБА_2 є м. Київ, оскільки на момент смерті останнім місцем проживання спадкодавця, зареєстрованим у встановленому законом порядку значилось за адресою: АДРЕСА_4 .

Місцем відкриття спадщини щодо майна померлої ОСОБА_3 є м. Дніпро, оскільки на момент смерті останнім місцем проживання спадкодавця, зареєстрованим у встановленому законом порядку значилось за адресою: АДРЕСА_5 .

Відповідно у першому випадку заінтересованою особою щодо майна померлого ОСОБА_2 яке знаходиться в м. Києві виступає Київська міська рада. У другому - Дніпровська міська рада.

Разом з цим, оскільки місцем відкриття спадщини щодо майна померлого ОСОБА_2 є м. Київ, нерухоме майно що входить до складу спадщини - кв. АДРЕСА_2 , також знаходиться в м. Києві, то щодо цього майна Дніпровська міська рада не є заінтересованою особою, і відповідно в цій частині між заявником і Дніпровською міською радою в силу положень закону немає і не може бути будь-якого спору.

Отже, між заявником та заінтересованою особою Київською міською радою спір про право відсутній, а тому відсутні перешкоди щодо встановлення відповідного факту родинних відносин в окремому провадженні та подальше здійснення оформлення спадщини щодо майна померлого ОСОБА_2 яке знаходиться в м. Києві у нотаріальному, а не судовому порядку.

За таких обставин, внаслідок неправильної оцінки доказів, суд першої інстанції, неправильно установив обставин, які мають значення для справи, та зробив висновки, які обставинам справи не відповідають, а саме, що із правовідносин вбачається спір про право, що спростовується доказами, які наявні в матеріалах справи:

заявою ОСОБА_1 про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_2 ;

листом ПН КМНО від 16.05.2022 № 6/02-14 про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину за законом;

витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 23.05.2022 № 69008835 щодо заведення спадкової справи приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Гусенко О.О.;

відзивом КМР від 04.07.2022.

Таким чином, потенційні права та обов`язки Дніпровської міської ради, пов`язанні з відумерлістю спадщини, жодним чином не стосуються спадкового майна, яке знаходиться в м. Києві, а отже, між заявником та Дніпровською міською радою відсутній спір про право щодо вказаної частини майна.

Також, необґрунтованим та передчасним є висновок суду щодо наявності спору про право між заявником та Дніпровською міською радою відносно спадкового майна, яке знаходиться в м. Дніпро.

Єдиним аргументом Дніпровської міської ради, який, на її думку, свідчить про те, що між заявником та нею є спір про право, є заперечення факту родинних відносин між заявником та спадкодавцем. Будь-яких інших доводів та аргументів з цього приводу заінтересованою особою не наведено.

Проте, встановлення наявності чи відсутності цього факту повністю охоплюється предметом доказування у межах даної справи, а отже, само по собі, заперечення такого факту не може свідчити про наявність спору про право між заявником та заінтересованою особою.

Крім цього, згідно законодавства відмерлою вважається спадщина у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття.

Жодна із наведених умов на даний час не виконується, оскільки, з матеріалів справи вбачається, що заявником прийнято спадщину в установленому законом порядку та строки, що вбачається із заведених спадкових справ. При цьому, відсутність у заявника всіх документів, які підтверджують його родинні зв`язки зі спадкодавцем, не є тотожним відсутності спадкоємців. У даній ситуації висновок про відсутність спадкоємців можливо зробити лише у тому випадку, коли суд за результатами розгляду заяви по суті дійде висновку про недоведеність заявлених вимог.

Таким чином, Дніпровська міська рада, на даний час, не має щодо спадкового майна жодних прав чи обов`язків, і, відповідно, не є належним суб`єктом, який може оспорювати право заявника на спадкування (оскільки такий спір можливий лише між спадкоємцями до кола яких Дніпровська міська рада не належить).

Однак, суд першої інстанції належної оцінки зазначеним вище доказам не надав, у зв`язку з чим неповно встановив обставини, які мають значення для справи, з яких достовірно вбачається, що заявником подано заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті спадкодавців у встановлений законом строк, та що на підставі цих заяв було заведено відповідні спадкові справи, тому висновок суду першої інстанції про наявність підстав для залишення поданої заяви без розгляду не відповідає обставинам справи.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Таким чином, апеляційний суд дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали суду першої інстанції з направленням справи для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 268, 315, 367, 368, 371, 374, 379, 381-384, 390 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана від його імені та в його інтересах адвокатом Подольським Андрієм Анатолійовичем, який діє на підставі договору, задовольнити.

Ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 24 жовтня 2022 року про залишення заяви без розгляду по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересовані особи: Київська міська рада, Дніпровська міська рада скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст складено 02 лютого 2023 року.

Суддя-доповідач В.А. Нежура

Судді Т.О. Невідома

Н.В. Поліщук