Справа №: 398/3127/22
провадження №: 2/398/764/23
"21" лютого 2023 р. м. Олександрія
Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді Подоляк Я.М.,
за участю секретаря Першиної Ю.А., Величко Т.Г.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Олександрія цивільну справу за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 стягнення боргу кредитором спадкодавця, -
Короткий зміст позовних вимог
Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення боргу кредитором спадкодавця, в обґрунтування якого посилається на те, що ОСОБА_2 звернувся до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву №б/н від 02.11.2018 року, відповідно до якої отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Тарифами Банку складає між нею та банком договір про надання банківських послуг. Банком на підставі Договору надання банківських послуг відкрито картковий рахунок із кредитним лімітом у розмірі 2 600,00 грн, який в подальшому збільшився до 17 000,00 грн.
ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 26 листопада 2020 року Олександрійським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).
28.12.2021 року позивач направив претензію кредитора до Олександрійської міської №1 державної нотаріальної контори.
27.01.2022 року надійшла відповідь Олександрійської міської №1 державної нотаріальної контори, в якій зазначалося, що претензія АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до спадкоємців ОСОБА_2 долучена до матеріалів спадкової справи.
Надати данні про садкоємців померлого неможливо, тому що відповідно до ст.8 ЗУ «Про наторіат» довідки про вчинені нотаріальні дії та копії документів, що зберігаються у нотаріуса, видаються нотаріусом виключно фізичним та юридичним особам, за дорученням яких або щодо яких вчинялись нотаріальні дії. У разі смерті особи чи визнання її померлою такі довідки видаються спадкоємцям померлого. У разі визнання особи безвісно відсутньою опікун, призначений для охорони майна безвісно відсутнього, має право отримати довідки про вчинені нотаріальні дії, якщо це необхідно для збереження майна, над яким встановлена опіка.
Довідки про вчинені нотаріальні дії та інші документи надаються нотаріусом протягом десяти робочих днів на обгрунтовану письмову вимогу суду, прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування у зв`язку з кримінальним провадженням, цивільними, господарськими, адміністративними справами, справами про адміністративні правопорушення, що знаходяться в провадженні цих органів, з обов`язковим зазначенням номера справи та прикладенням гербової печатки відповідного органу, а також на обгрунтовану письмову вимогу державного виконавця, приватного виконавця за виконавчим провадженням з обов`язковим зазначенням номера виконавчого провадження та реквізитів виконавчого документа, на підставі якого здійснюється виконавче провадження. Національному агенству з питань запобігання корупції на його письмовий запит, здійснений з метою виконання повноважень, визначених Законом України «Про запобігання корупції».
31.01.2022 банк направив лист-претензію до ОСОБА_1 , як до спадкоємця, який постійно проживав зі спадкодавцем за адресою: АДРЕСА_1 , але жодних дій ним не було виконано.
Станом на дату смерті позичальника заборгованість перед банком за кредитним договором №б/н від 02.11.2018 року становить заборгованість за тілом кредиту 13 235,68 грн.
Вказану заборгованість позивач просив стягнути з відповідача спадкоємця ОСОБА_1 , оскільки він проживав із спадкодавцем за однією адресою на день його смерті, тому вважаються такими, що фактично прийняв спадщину.
Рух справи в суді
Позовна заява надійшла до суду 14.09.2022 року.
Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 19.09.2022 року позовну заяву залишено без руху.
12.10.2022 року представником позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» недоліки позовної заяви було усунуто.
Відповідно до ч. 5 ст. 165 ЦПК України 14.10.2022 року суд звернувся до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи відповідача.
17.11.2022 на адресу суду з Управління дозвільно-погоджувальних процедур та адміністративних послуг Олександрійської міської ради надійшла відповідь.
Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 17.11.2022 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено справу до розгляду.
Позиція учасників справи у суді
Представник позивача у судове засідання не з`явився, про день розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи без його участі, на позовних вимогах наполягає, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. Так, судову повістку про виклик відповідача в судові засідання, призначені на 28.12.2022 року, 20.01.2023 було отримано останнім, що підтверджується рекомендованиими повідомленнями про вручення поштового відправлення, які повернулись на адресу суду. При цьому, відповідач в судові засідання на вказану дату не з`явився, судове засідання було відкладено на 13.02.2023 року. В зв`язку з неврученням відповідачу судової повістки про його виклик в судове засідання, призначене на 13.02.2023 року, його виклик в судове засідання, призначене на 21.02.2023 року, було здійснено через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.
Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).
Отже, зважаючи на те, що судом вжито всіх можливих та розумних заходів щодо повідомлення відповідача про розгляд справи, та неподання у встановлений судом строк письмового відзиву на позов, справа вирішується за наявними матеріалами у відповідності з нормою частини 8 статті 178 ЦПК України.
У відповідності з нормами ст.280 ЦПК України, справу розглянуто без участі відповідача при заочному розгляді справи.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлені вимоги позивача не підлягають задоволенню з наступних підстав.
Фактичні обставини справи
Судом встановлено, що ОСОБА_2 звернувся до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» із метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву №б/н від 02.11.2018 року, згідно якої отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок (а.с.106,107).
ІНФОРМАЦІЯ_2 позичальник ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим 26 листопада 2020 року Олександрійським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (а.с.155 зв. бік).
Станом на дату смерті позичальника сума заборгованості перед банком за кредитним договором №б/н від 02.11.2018 року, яка складається з заборгованості за тілом кредиту становить 13 235,68 грн.( а.с.98-102).
28.12.2021 року позивач направив претензію кредитора до Олександрійської міської №1державної нотаріальної контори (а.с.46,200).
27.01.2022 року надійшла відповідь Олександрійської міської №1 державної нотаріальної контори, в якій зазначалося, що претензія АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до спадкоємців ОСОБА_2 долучена до матеріалів спадкової справи, проте надати данні про садкоємців померлого неможливо, оскільки запитувана інформації становить нотаріальну таємницю.
31.01.2022 банк направив лист-претензію до ОСОБА_1 , як до спадкоємця, який постійно проживав зі спадкодавцем за адресою: АДРЕСА_1 , але жодних дій ним не було виконано.
На виконання ухвали суду від 17.11.2022 року завідувачем Першої олександрійської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Півняк Н., надано копію спадкової справи після померлої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із якої вбачається, що ОСОБА_3 , яка є матір`ю померлої ОСОБА_2 , надала нотаріусу заяву про відмову від належної їй частки спадкового майна на користь онука спадкодавця ОСОБА_1 (а.с.183 зв. бік).
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 повторно виданого 19.10.2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Олександрійського міського управління юстиції - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є сином ОСОБА_2 , та на час смерті останньої проживав з нею в одному будинку, про що свідчить довідка голови квартального комітету №32 Олександрійської міської ради Кіровоградської області від 03.12.2020 року (а.с.185 зв. бік, а.с.192 зв. бік).
Норми права, які застосовує суд, мотиви їх застосування
Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 608 ЦК України, зобов`язання припиняється зі смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.
Згідно зі ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитор) зобов`язана надати грошові кошти (кредит) позичальнику в розмірі і на умовах, передбачених договором, а позичальник зобов`язаний повернути кредит і сплатити відсотки.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
За змістом ст.1218, ч. 3 ст.1231 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. До спадкоємця переходить обов`язок сплатити неустойку (штраф, пеню), яка була присуджена судом кредиторові зі спадкодавця за життя спадкодавця.
Відповідно до ст. 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.
Згідно зі ст. 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.
Отже, спадкоємці померлого позичальника, який не виконав умови договору позики, прийнявши спадщину, в силу ст. ст.1281,1282 ЦК України зобов`язані у межах вартості спадщини задовольнити вимоги кредитора.
Наведені норми законодавства свідчать, що спадкоємець відповідає перед кредитором тільки в межах своєї частки у спадщині, тобто у спадкоємця виникає зобов`язання задовольнити вимоги кредитора лише в межах майна, одержаного у спадщину. У спадкоємців боржника обов`язок перед позикодавцем (кредитором) спадкодавця виникає лише у межах, передбачених ст. 1282 ЦК України, тобто в межах вартості майна, одержаного у спадщину. У разі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна, особа не набуває статусу спадкоємця і, як наслідок, у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи. Це правило визначає загальний характер відповідальності спадкоємців за боргами спадкодавця, незалежно від виду спадкування та суб`єктів спадкового процесу й випливає із суті універсального характеру спадкового правонаступництва.
Борги спадкодавця - це майнові зобов`язання, які прийняв на себе спадкодавець перед фізичними або юридичними особами - кредиторами, але смерть позбавила його можливості виконати їх. Обов`язок доказувати борги померлого покладається на самого кредитора. Кредитор, який звернувся до спадкоємців, зобов`язаний надати документи, що підтверджують його вимоги.
За змістом наведених вище норм матеріального права задоволення вимог кредитора спадкоємцями має відбуватись у межах вартості отриманого ним у спадщину майна. Тобто у разі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна, особа не набуває статусу спадкоємця, і як наслідок у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи.
При вирішенні спору про стягнення з спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора встановленню підлягають обставини, пов`язані із з`ясуванням кола спадкоємців, належності спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартості отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника. Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22 січня 2020 року (справа № 306/2000/16-ц), яку суд враховує при вирішенні цієї справи.
За чинним законодавством спадкоємці, що прийняли спадщину, повинні виконати боргові зобов`язання в межах дійсної вартості майна, одержаного ними у спадщину. Вартість спадщини визначається на час відкриття спадщини. Отже, умовою відповідальності спадкоємця за боргами спадкодавця є факт прийняття спадщини. Аналогічні роз`яснення надані в абз. 2 п. 32 Постанови Пленуму Верхового Суду України «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» № 5 від 30 березня 2012 року, де зазначено, що з урахуванням положення ст. 1282 ЦК України спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину.
Оскільки боржник помер, то відповідати перед кредитором на підставі ст.ст. 1281,1282 ЦК України за борги спадкодавця має спадкоємець у межах вартості майна, одержаного у спадщину. Таким чином, АТ КБ «ПриватБанк», як позивач, зобов`язаний довести, що саме відповідач ОСОБА_1 є спадкоємцем померлої ОСОБА_2 , прийняв після неї спадщину та вартість майна, прийнятого спадкоємцем у спадщину не менший за борг перед позивачем.
Згідно з вимогами ст.12,81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Представник позивача в своїй позовній заяві як на підставу задоволення позову посилається на те, що відповідач ОСОБА_1 є спадкоємцем, який постійно проживав разом із спадкодавцем ОСОБА_2 на час відкриття спадщини, а тому вважається таким, що прийняв спадщину та має нести цивільно-правову відповідальність за борги спадкодавця.
Відповідно до ч.2 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленогост.1270 цього Кодексу він не заявив про відмову від неї.
Судом установлено, що ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 та на час смерті останньої проживав з нею в одному будинку, і у передбачений статтею 1268 ЦК України строк не відмовився від прийняття спадщини.
Проте, позивачем не було надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження тих обставин, що після смерті спадкодавця відповідач ОСОБА_1 отримав у спадок певне спадкове майно.
У матеріалах спадкової справи містититься довідка «Олександрійського МБТІ» Кіровоградської області від 19.05.2003 року № 757 видана на ім`я ОСОБА_2 (для пред`явлення в паспортний стіл) про належність їй 12/25 частини житлового будинку АДРЕСА_2 на підставі договору дарування від 19.02.2003 року №1054 (а.с.186).
Проте ця інформація не є актуальною про власника домоволодіння АДРЕСА_2 станом на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 , оскільки зазначена архівна довідка «Олександрійського МБТІ» Кіровоградської області містить інформацію актуальну станом на 01.01.2013 рік, але не підтверджує відомостей щодо наявності чи відсутності об`єкта нерухомого майна, або зміни у його складі на час відкриття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , тобто станом на 22.11.2020 року, окрім того вона датована 19.05.2003 роком.
Тобто, позивачем не надано належних і допустимих доказів на підтвердження того, що спадкодавцю за життя взагалі належало будь-яке рухоме чи нерухоме майно та його вартість, не зважаючи на те, що інформація про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження, що міститься у Державному реєстрі прав, згідно з положеннями ч. 1 ст. 32 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» є відкритою, загальнодоступною та платною. Будь яких клопотань про витребування додаткових доказів по справі представником позивача заявлено не було.
У постанові ВС/КЦС у справі №587/381/15-ц від 04.02.2021 зазначено, що у разі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна, особа не набуває статусу спадкоємця і, як наслідок, у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи.
Висновки за результатами розгляду справи.
Таким чином, враховуючи наведені обставини, відсутні підстави для стягнення боргу за кредитором спадкодавця, а тому в задоволенні позовуАТ КБ "ПРИВАТБАНК"до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця, слід відмовити.
Позивач при поданні позовної заяви сплатив 2481,00 гривень судового збору, які у зв`язку з відмовою у позові не підлягають стягненню з відповідача.
Керуючись, ст.1216, 1219, 1268, 1268, 1282, 1296, 1297 ЦК України, ст. ст.4, 5, 12, 13, 81, 89, 141, 259, 263-265,268 ЦПК України, суд, -
У задоволені позовних вимог АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 стягнення боргу кредитором спадкодавця, відмовити.
Судові витрати залишити за позивачем АТ КБ «ПРИВАТБАНК».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд-якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржено повністю або частково учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та(або) обов`язки, до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлено 21.02.2023 року.

Відомості про учасників справи:

Позивач: АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК», , адреса місцезнаходження: м.Київ, вул.Грушевського,1Д.

Представник позивача: Тригубенко Володимир Ілліч, РНОКПП НОМЕР_2 , діяв на підставі довіреності №6385-К-О від 03.08.2021, адреса для листування: віділення АТ КБ "ПРИВАТБАНК", пр-т Соборний, 63, м. Олександрія.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя Я.М.Подоляк