Провадження № 2/761/4069/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2023 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Пономаренко Н.В., розглянувши у письмовому провадженні заяву позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Пономаренко Н.В. по у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «КВАРТОРЕНТ», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пшенишнюк Олеся Анатоліївна про витребування майна з чужого незаконного володіння,-

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2021 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пшенишнюк Олеся Анатоліївна про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 26.11.2021 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено до розгляду у підготовче судове засідання.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 18.06.2022 року задоволено заяву представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_1 - адвоката Мустіпан Ольги Володимирівни про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пшенишнюк Олеся Анатоліївна про витребування майна з чужого незаконного володіння та накладено арешт на нерухоме майно, а саме: - квартиру, загальною площею 121,1 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві приватної власності належить ОСОБА_2 .

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва 09.02.2022 року залучено до участі в справі співвідповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю «КВАРОРЕНД» (, адреса: 03148, м. Київ, вул. Якуба Коласа, 25).

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва 03.08.2022 року виправлено описку в другому абзаці резолютивної частини ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 09.02.2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Кварторенд», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пшенишнюк Олеся Анатоліївна про витребування майна з чужого незаконного володіння, а саме вказавши вірно найменування залученого співвідповідача юридичної особи «Товариство з обмеженою відповідальністю «КВАРТОРЕНТ», замість невірного: «Товариство з обмеженою відповідальністю «КВАРОРЕНД».

03.02.2023 року до Шевченківського районного суду міста Києва надійшла заява позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Пономаренко Н.В. на підставі п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, оскільки у позивачів є сумнів в об`єктивності та неупередженості головуючого судді Пономаренко НВ.

В обґрунтування заяви про відвід судді, позивачами зазначено, що ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 26 листопада 2021 року відкрито провадження у зазначеній справі та підготовче судове засідання призначено на 09 лютого 2022 року, тобто через 70 днів з дня відкриття провадження у справі, що у 2 рази більше встановленого законодавством (ст. 196 ЦПК) строку - не пізніше 30 днів. Більш того, заява про забезпечення позову розглянута судом лише 18 січня 2022 року, тобто в строк понад 1,5 місяці з дня находження до суду, тоді як ст. 153 ЦПК України строк її розгляду визначено - не пізніше 2 днів з дня надходження.

Крім того, вказано, що ухвалою суду від 05.12.2022 заяву про забезпечення позову задоволено частково, заборонено всім суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно вчиняти будь-які реєстраційні дії, приймати будь-які рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень щодо квартири АДРЕСА_2 . Втім, незважаючи на те, що в ухвалі суду зазначено, що ухвала суду підлягає негайному виконанню та оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, суддею Пономаренко Н.В. поставлено свій підпис в кінці ухвали підтекстом, дописаним шариковою ручкою, що «Станом на 09.12.2022 р. ухвала не набрала законної сили», що вважають було зроблено умисно, у зв`язку з чим позивачам 12 грудня 2022 року було знову відмовлено у державній реєстрації прав та їх обтяжень. Також, в день постановления судового рішення позивачам було відмовлено у його видачі та зазначено про можливість отримання ухвали суду лише 09 грудня 2022 року, чим в черговий раз було на думку позивачів були порушені їхні права. Після розгляду заяви про забезпечення позову, 05 грудня 2022 року судове засідання було відкладено, як зазначено в протоколі судового засідання: за клопотанням позивачів, незважаючи на те, що в своїй заяві вони прохали суд, відкласти розгляд справи після вирішення у судовому засіданні 05 грудня 2022 року всіх поданих нами заяв та клопотань. Однак, як зазначено в протоколі судового засідання, клопотання про витребування доказів та залучення третьої особи відкладено до наступного судового засідання.

Так, відповідно до положень ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як передбачено вимогами ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Отже, за умовами ч. 3 ч. 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

Разом із тим, слід зазначити, що визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

При цьому, аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи.

Таким чином, можливо зробити висновок про те, що особа яка подала заяву про відвід судді, повинна довести на підставі доказів факти порушення порядку у визначення складу суду.

При цьому, відповідно до положень національного законодавства, зокрема, вимогами ч. 4 ст. 36 ЦПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Підставою для відводу судді Пономаренко Н.В. представником відповідача визначена незгода саме з вищевказаними процесуальними діями судді Пономаренко Н.В. як головуючого судді у вказаній справі.

Згідно із п. 7 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку надходження заяви про відвід.

При цьому, суд не вбачає об`єктивної необхідності у зупиненні провадження у цій справі.

За таких обставин, дослідивши заяву, перевіривши матеріали справи, враховуючи також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що заявником не зазначені та не доведені будь-які обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді Пономаренко Н.В. при вирішенні даної цивільної справи.

Розглянувши питання про відвід судді Пономаренко Н.В. в порядку, визначеному ч.8 ст. 40 ЦПК України, дослідивши матеріали справи, вважаю, що заявлений відвід задоволенню не підлягає, оскільки підстав для відводу судді, передбачених вищенаведеними положеннями чинного процесуального законодавства України, не встановлено.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 33, 36, 38-40, 182, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Визнати заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Пономаренко Н.В. по у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «КВАРТОРЕНТ», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пшенишнюк Олеся Анатоліївна про витребування майна з чужого незаконного володіння - необґрунтованою.

Передати заяву про відвід для її вирішення іншому судді у відповідності до вимог ч.3 ст. 40 та ч.1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя: