Справа №345/3653/22
Провадження № 2/345/79/2023
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.01.2023 м.Калуш

Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Миговича О.М.

секретаря Бабійчук Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 в особі представника по довіреності ОСОБА_2 до Новицької сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з вищевказаним позовом посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати ОСОБА_4 . Коли вона звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батьків, то приватним нотаріусом Калуського районного нотаріального округу Івано-Франківської області Гошовською С.Ф. їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом , оскільки вона в установлений законом строк не прийняла спадщину після смерті ОСОБА_4 . Зазначає, що строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, зокрема багато років перебувала за межами держави і не приїжджала на територію України. Також додатковою причиною пропуску строку прийняття спадщини стало поширення епідемії COVID-19, а тому заяву про прийняття спадщини було подано як тільки з`явилася така можливість. Як наслідок, позивачка змушена звертатися до суду та просить визначити додатковий строк для подачі нею до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном 3 місяці з часу набрання рішення суду законної сили.

Від позивачки до суду надійшла заява про слухання справи у її відсутності та у відсутності її представника, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву, в якій вказує, що заперечення щодо поданої позовної заяви зі сторони Новицької сільської ради відсутні, просить розгляд справи проводити у їх відсутності.

Згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи із наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно з ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України, якщо у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст. 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від прав на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з частиною третьоюстатті 1272 ЦК Україниза позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьоїстатті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

В судовому засіданні встановлено, що позивачка по справі є спадкоємцем першої черги майна за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.9,10).

При зверненні позивача до приватного нотаріуса Гошовської С.В. позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в зв`язку з пропущенням терміну прийняття спадщини (а.с.5).

Строк подачі заяви про прийняття спадщини позивачкою було пропущено з поважної причини, оскільки вона тривалий час перебувала за межами держави, що підтверджується документами, доданими до матеріалів справи, та додатковою причиною пропуску строку прийняття спадщини стало поширення епідемії COVID-19.

У відповідності до поданих заяв у відповідача відсутні претензії щодо визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини.

Отже, позивачем пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин.

Також суд враховує, що принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності», як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть, якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися, як порушення статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

За таких обставин, з огляду на недопущення позбавлення позивача права власності на спадкове майно, враховуючи, що строк для подання заяви про прийняття спадщини позивачем пропущено з поважних причин, суд приходить до висновку, що позов слід задоволити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1223, 1258, 1261, 1265, 1268-1269, 1272 ЦК України, ст.ст. 200, 206, 259, 263-265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жителькою АДРЕСА_1 , до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 3 (три) місяці з часу набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи,якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Івано-Франківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Головуючий: