Справа № 355/1885/19
Провадження № 2/355/4/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2023 року

Баришівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Червонописький В.С.,

за участю секретаря Котенко Л.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача Барабаш М.Ю. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в смт. Баришівка Київської області за правилами загального позовного провадження клопотання позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про відвід судді Червонопиському В.С. в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визнання розписки безгрошовою (недійсною), визнання договору позики, та договору підряду недійсними,-

ВСТАНОВИВ:

18.01.2023 до суду надійшла заява про відвід судді Червонописького В.С. від позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .

Заява обгрунтована тим, що ухвалою від 19 січня 2022 року у справі №355/1885/19 судом, було постановлено закрити підготовче провадження та розпочато судовий розгляд по суті. Так суд зазначає, що у підготовчому судову засіданні, були проведені всі необхідні дії передбачені ст. 197 - 198 ЦПК України. Проте зазначене не відповідає дійсності, оскільки представником позивачів в підготовчому судовому засіданні 19 січня 2022 року було зроблено заяву під аудіо запис про те, що ми збираємося заявити клопотання про проведення технічної експертизи документів, як одного із способів засобу доказування, однак мій представник, адвокат вказав, що безпосередню мотивацію клопотання буде висловлено після допиту Позивачів у статусі свідків, оскільки мотивація клопотання та підстави для його заявлення можуть бути встановлені лише після допиту свідків.

У суду щодо цього заперечень не було. І більш того, головуючий у справі суддя Червонописький В.С, вирішив не допитувати свідків, у підготовчому засіданні, (щоб забезпечити можливість оголошення суті клопотання, заяву про яке було зроблено в підготовчому судовому засіданні), а закінчив підготовче судове засідання і перейшов до розгляду справи по суті. Головуючим у справі суддею Червонопиським В.С. було відмовлено в задоволенні клопотання про призначення технічної експертизи документів саме з причин оголошення його після початку розгляду справи по суті, хоча як зазначалося вище заява про наміри заявити клопотання про призначення технічної експертизи документів була зроблена в підготовчому судовому засіданні, і письмовий текст даного клопотання було подано через канцелярію суду 19.01.2022 року до початку розгляду справи по суті, тобто на стадії підготовчого судового розгляду. Також суддя Червонописький В.С. безпідставно відхилив письмову заяву подану через канцелярію Баришівського районного суду Київської області про виклик Відповідача ОСОБА_5 , у справі №355/1885/19. Зазначене грубе порушення норм чинного ЦПК України з боку головуючого у цивільній справі №355/1885/19 Червонописького В.С. вказує на його прихильне ставлення до відповідача, адже останній є досить впливовою особою і не тільки зареєстрований та фактично проживає у межах Баришівської територіальної громади Київської області, а і займає досить значне соціальне становище і може спробувати в незаконний спосіб вчинити тиск, на суддів Баришівського районного суду через свої зв`язки, в тому числі і корупційні на рівні ТОП-чиновників Баришівської громади Київської області та через голову Баришівського районного суду районного суду Київської області. Як стало відомо позивачам із загально доступних джерел мав місце факт задокументування співробітниками правоохоронних органів отримання неправомірної вигоди (хабара) головою Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_7., а також світлини в соцмережах та загальна думка жителів Баришівської громади схиляється до того, що голова Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_7. знаходиться в корупційній залежності від ОСОБА_5 і. виконує, будь-яку його волю, а також змушує виконувати зазначене своїх, підлеглих. Але в будь-якому випадку грубе порушення норм: ЦПК України з боку головуючого в інтересах однієї із сторін, є проявом необ`єктивності і упередженості по відношенню до протилежних, сторін процесу, що' вказує на об`єктивні підстави щодо зацікавленості головуючого у результатах розгляду справи в інтересах однієї із сторін.

Враховуючи вищевикладене, на думку позивачів, є підстави для відводу судді Червонопиському В.С..

Представник відповідача адвокат Барабаш М.Ю. була присутня в судовому засіданні через систему відео-зв`язку EazyCon, однак через не стабільний зв`язок інтернет відключилась від судового засідання і в телефонній розмові повідомила суд, що просить судове засідання проводити без її участі.

З цього приводу суд зазначає наступне.

Чинним законодавством визначені обставини, які виключають участь в розгляді справи судді. Так, статтею 48 ч. 1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» регламентовано, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на підставі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини має визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, а також його склад, - відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про небезсторонність суду.

Рішенням від 09.11.06 року Європейського суду з прав людини у справі «Білуга проти України», від 28.10.98. у справі «Ветштан проти Швейцарії», зазначено, що важливим питанням є довіра, яку суди мають вселяти у громадськість в демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, має брати самовідвід або бути відведений.

Статтею 36 ЦПК України регламентовано, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Такою обставиною в даному випадку є конфлікт інтересів, передбачений Законом України «Про запобігання корупції». Так, ст.1 цього Закону визначені терміни, які мають бути враховані при вирішенні питання щодо наявності або відсутності реального або потенційного конфлікту інтересів, а саме:

- близькі особи - особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких із суб`єктом не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі, а також - незалежно від зазначених умов - чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням згаданого суб`єкта;

- потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

- реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях, - які мають бути враховані при вирішенні питання щодо наявності або відсутності реального або потенційного конфлікту інтересів.

Так, при вирішенні цієї заяви, суд керується положеннями цивільного процесуального законодавства України, а також враховує практику Європейського суду з прав людини. Відповідно до вимог п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді. Європейський суд зазначив, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв (справа «Мироненко і Мартенко проти України» рішення від 10 грудня 2009 року). За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (справи «Фей проти Австрії» рішення від 24 лютого 1993 року та «Веттштайн проти Швейцарії»). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (справа «Пуллар проти Сполученого Королівства» рішення від 10 червня 1996 року). Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (справа «Веттштайн проти Швейцарії»).

Резюмуючи викладене, суд зазначає наступне.

У своїй заяві позивачі не наводить будь-яких даних, які б свідчили про упередженість головуючого судді. Всі доводи позивачів ґрунтуються на припущеннях та, як зазначають самі позивачі у своїй заяві, незгода сторони процесу з процесуальними рішеннями судді не є підставою для відводу, відповідно до вимог ч. 4 ст. 36 ЦПК України. Позивачі не позбавлені права звернутись з апеляційними скаргами на ухвали суду від 11.01.2023, якими позивач відмовлено у задоволенні їх клопотань.

Позивачами не надано доказів того, що в.о. голови Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_7. здійснює втручання або тиск на головуючого у цій справі.

Позивачами не надано суду доказів конкретних даних щодо «отримання хабара» ОСОБА_7 від ОСОБА_5 і як це впливає на прийняття рішення головуючим у даній справі.

Крім того, суд звертає увагу на те, що на підставі рішення Вищої ради правосуддя від 05.03.2019 №8940/0/09/19 суддю ОСОБА_7 тимчасово відсторонено від здійснення правосуддя.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 25.05.2021 №1123/0/15-21 про відрядження судді Компаніївського районного суду Кіровоградської області Червонописького Вадима Сергійовича до Баришівського районного суду Київської області для здійснення правосуддя з 09.06.2021.

Позивачі звернулись до суду з даним позовом 28.12.2019, тобто через десять місяців після того, як суддю ОСОБА_7. було відсторонено від здійснення правосуддя. Справа за позовом ОСОБА_1 прийнята в провадження судді Червонописького В.С. лише ухвалою від 01.10.2021.

З огляду на це, суд вважає, що заявлена заява про відвід не підлягає до задоволення у зв`язку з необґрунтованістю.

Відповідно до ч. 2 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Частиною 3 цієї статті встановлено, що якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Суд звертає увагу, що заява позивачів про відвід судді Червонопиському В.С. надійшла до канцелярії суду 18.01.2023.

20.01.2023 в судовому засіданні по даній справі було оголошено перерву.

На підставі викладеного, керуючись ст. 40 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_4 про відвід судді Червонопиському В.С. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про призначення судової експертизи в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визнання розписки безгрошовою (недійсною), визнання договору позики, та договору підряду недійсними - відмовити.

Вирішення питання про відвід головуючому судді Червонопиському В.С. від розгляду цивільної справи №355/1885/19 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про призначення судової експертизи в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визнання розписки безгрошовою (недійсною), визнання договору позики, та договору підряду недійсними - передати до канцелярії Баришівського районного суду Київської області для визначення іншого судді у порядку частини першої статті 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя В.Червонописький