Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2023 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва

у складі головуючого - судді Аксьонової Н.М.,

з участю секретаря судового засідання Тодосюк Г.В.,

представника відповідача за первісним позовом та представника позивача за зустрічним позовом - адвоката Вареника А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу

за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Орган опіки та піклування Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації, про встановлення батькові способів участі у вихованні дітей, та

за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Солом`янська районна в м. Києві державна адміністрація в особі Служби у справах дітей та сім`ї, про визначення способу участі у вихованні дітей та спілкуванні з ними батьком,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - орган опіки та піклування Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації, в якому просить встановити ОСОБА_2 способи участі у вихованні синів ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вигляді зустрічей кожної першої суботи місяця з 10 год. 00 хв. до 13 год. 00 хв. в присутності матері ОСОБА_1 .

В обґрунтування заявлених позовних вимог покликається на те, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі. Від даного шлюбу маємо двох малолітніх синів: ?? ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ?? ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Шлюбні відносини між сторонами погіршились, позивач дізналась, що у відповідача з`явилась коханка, у зв`язку з чим, з лютого 2021 року сторони почали проживати окремо.

Враховуючи той факт, що ОСОБА_2 пішов з сім`ї в період, коли позивач перебувала у декретній відпустці по догляду за дитиною, до досягнення дитиною трирічного віку, позивач з дітьми залишилась абсолютно без засобів до існування, що змусило її відновити свою трудову діяльність, в зв`язку з чим вона вимушена була зарахувати молодшого сина ОСОБА_4 до дитячого садка домашнього типу, який розташований в будинку, в якому вони проживають.

Після того як ОСОБА_2 почав проживати з коханкою, не розірвавши шлюб із позивачем, він постійно вимагав від позивача, щоб їхні спільні сини повинні спілкуватись з трьохрічною донькою його коханки, оскільки, на його думку, вони всі одна родина. Відповідач бажає, щоб діти проживали почергово тиждень з позивачем, а тиждень з відповідачем.

На зустрічі зі старшим сином ОСОБА_3 батько приходить виключно в супроводі коханки, яка намагається проявляти по відношенню до її сина своє материнство. 27 серпня 2021 року мала місце конфліктна ситуація, коли позивач з молодшим сином на руках, прийшла в парк поблизу їхнього будинку, де гуляв ОСОБА_3 з батьком, щоб по закінченню їх спілкування привести сина додому. Вона навіть не змогла ще підійти до ОСОБА_3 , як їй перегородила дорогу ОСОБА_6 , яка поводилась неадекватно, тягнулась до її обличчя, шарпала її, впритул до її обличчя викрикувала брудні вислови, і навіть не зважала на те, що на руках вона тримала маленького сина, який вже вкрай наляканий. Позивачу довелось самотужки захищатись віл нападів та неадекватної поведінки ОСОБА_6 , а ОСОБА_2 замість того, щоб припинити напади виключно знімав все на відео.

Розпорядженням №576 від 09.09.2021 року голови Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації місце проживання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 визначено з матір`ю ОСОБА_1 .

Також позивач звернулась до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей з матір`ю.

3 метою уникнення конфліктів позивач відпускала старшого сина ОСОБА_3 на зустрічі з батьком, але зустрічі відбувались таким чином, що ОСОБА_3 повертався наляканим та збентеженим. Дитина постійно повідомляла, що боїться собаку, яка проживає в будинку ОСОБА_2 , але батько ігнорує страхи ОСОБА_3 . Також ОСОБА_3 повідомив, що не хоче спілкуватись з батьком, оскільки він постійно на зустрічі приводить ОСОБА_5 і вони разом в присутності дитини зневажливо говорять про його матір і вмовляють ОСОБА_3 проживати з ними. Також відповідач тероризує позивача і старшого сина, щоб обидва сини проживали почергово по тижню з кожним з батьків, чим руйнує психологічне здоров`я їхньої з сином сім`ї.

Оскільки позивач має об`єктивний страх відпускати синів з відповідачам без своєї присутності, вона пропонувала, щоб вона була присутня під час їх зустрічей, хоча б на той час поки їх відносини не стануть гармонійними як у батька та дітей, та поки батько не почне розуміти потреби синів і зможе опікуватись дітьми самостійно.

Позивач потребує встановлених елементарних правил подальших відносин з відповідачем стосовно синів, щоб вона могла спланувати розпорядок дня своїх синів та свій день.

3 огляду на викладене, вважає за необхідне встановити відповідачу способи участі у вихованні синів ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у вигляді зустрічей кожної першої суботи місяця з 10 год. 00 хв. до 13 год. 00 хв. в присутності матері ОСОБА_1 .

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 листопада 2021 року справу розподілено судді Аксьоновій Н.М.

Ухвалою від 01 грудня 2021 року справу прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні.

14 червня 2022 року представник ОСОБА_2 та ОСОБА_9 - адвокат Вареник А.М. звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Солом`янська районна в м. Києві державна адміністрація в особі Служби у справах дітей та сім`ї, в якій просять

1) визначити наступні способи участі ОСОБА_2 у вихованні синів - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 :

- кожного першого та третього тижня місяця з 18:00 години п`ятниці до 20:00 години неділі (без обов`язкової присутності матері дітей);

- кожного другого та четвертого тижня місяця у вівторок та четвер, з 16:00 години до 21:00 години (без обов`язкової присутності матері дітей);

- щорічний спільний відпочинок тривалістю до 30 календарних днів (з яких обов`язково до 14 днів одноразово безперервно) з можливістю виїзду за межу України після попереднього повідомлення ОСОБА_1 про місце та дні відпочинку (без обов`язкової присутності матері дітей);

- обов`язкові зустрічі тривалістю одну добу з 19:00 години наступної п`ятниці після дня народження будь-кого з дітей, у випадку, якщо такий день народження припав на тиждень, який діти проводять не з батьком (без обов`язкової присутності матері дітей);

- обов`язкові зустрічі тривалістю одну добу з 19:00 години наступної п`ятниці після дня народження ОСОБА_2 , у випадку, якщо такий день народження припав на тиждень, який діти проводять не з батьком (без обов`язкової присутності матері дітей);

- необмежене спілкування особисто засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між ОСОБА_2 та дітьми;

- інші зустрічі - за попереднім погодженням з ОСОБА_1 (з нею або без її присутності).

2) визначити наступні способи участі ОСОБА_9 у вихованні онуків - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 :

- кожного першого та третього тижня місяця, з 18:00 години до 20:00 години вівторка або середи (без обов`язкової присутності матері дітей);

- інші зустрічі - за попереднім погодженням з ОСОБА_1 (з нею або без її присутності);

3) вирішити питання щодо судових витрат.

В обґрунтування вимог зустрічної позовної заяви покликається на те, що існує необхідність у визначенні способу його участі у вихованні дітей та спілкуванні з ними, оскільки ОСОБА_1 не бажає вирішити це питання мирним шляхом та остання всіляко обмежує спілкування батька з дітьми.

12 жовтня 2021 року ОСОБА_2 звернувся до Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації із заявою про визначення способу його участі у вихованні дітей та спілкуванні з ними, однак до сьогодні ця заява не розглянута та рішення по цій не прийняте. Також брати участь у вихованні онуків та спілкуватись з ними бажає і бабуся дітей - ОСОБА_9 , однак ОСОБА_1 безпідставно обмежує її спілкування з дітьми, тим самим порушуючи її права, через що вона вимушена звертатись до суду для вирішення цього питання.

Зазначає, що інформація, викладена ОСОБА_1 у її позовній заяві щодо обставин припинення сімейних стосунків з ОСОБА_2 та щодо його ставлення до дітей не відповідає дійсності, нічим не підтверджується та спростовується наявними доказами.

Твердження ОСОБА_1 про зради ОСОБА_2 , про його пропозицію проживати разом з його коханкою однією сім`єю, про переслідування ОСОБА_1 , про спроби ОСОБА_2 та його коханки відібрати у неї дітей жодним чином не підтверджуються та є лише спробами ОСОБА_1 створити у суду та Служби у справах дітей та сім`ї негативне враження про ОСОБА_2 з метою обмеження його спілкування з дітьми через наявність особистої неприязні до нього.

При цьому 27 серпня 2021 року ОСОБА_7 вчинила напад на ОСОБА_6 , завдавши останній тілесні ушкодження. За результатами вказаних неправомірних дій було розпочате кримінальне провадження №0002447 від 28.08.2021 року по обвинуваченню ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 Кримінального кодексу України. Станом на сьогоднішній день вказане кримінальне провадження перебуває на розгляді Солом`янського районного суду міста Києва. Вказане правопорушення було вчинено в присутності обох малолітніх дітей ОСОБА_1 , чим було створено стресову ситуацію для них, що підтверджується відеозаписами, доданими до цього позову.

Також не відповідає дійсності і твердження про відсутність участі ОСОБА_2 у житті дітей та у їх утриманні, оскільки вказане спростовується документами про регулярне добровільне перерахування ОСОБА_2 грошових коштів на утримання дітей, а також про регулярну сплату аліментів після визначення їх рішенням суду.

ОСОБА_1 повідомляє, що, нібито, ОСОБА_2 не проявляє інтерес до їх дітей, що старший син після зустрічі з останнім повертається до неї збентеженим та постійно казав, що боїться собаку, яка живе у ОСОБА_2 . Зазначив, що ОСОБА_1 майже рік максимально обмежує зустрічі та спілкування дітей з батьком, в тому числі і блокуючи його у телефоні старшого сина, щоб ОСОБА_2 не міг навіть по телефону поспілкуватись з дітьми, не дозволяє дітям проводити час з батьком та створює у дітей негативний образ батька, розповідаючи їм, що він їх покинув та вони йому не потрібні. Також ОСОБА_1 створює перешкоди для доступу ОСОБА_2 до квартири, у якій вона проживає з дітьми, змінивши замки у вхідних дверях, не зважаючи на те, що частка цієї квартири належить на праві власності ОСОБА_2 . Єдиною можливістю короткостроково побачити дітей та хоч трохи поспілкуватись з ними є поздоровлення їх зі святами та вручення їм подарунків з дозволу ОСОБА_1 . Кожну зустріч з батьком старший син проводив із задоволенням, в тому числі граючись с собакою ОСОБА_2 , що підтверджується відеозаписами.

Через негативне ставлення ОСОБА_1 до ОСОБА_2 під час зустрічей з дітьми вона кожного разу починає штучно створювати конфліктні ситуації на очах у дітей, в тому числі і з викликами поліції за надуманими підставами, через що ОСОБА_2 вимушений припиняти зустріч з дітьми для того, щоб поведінка ОСОБА_1 негативно не відобразилась на дітях, оскільки вони стають вимушеними свідками її дій.

Крім того, звертає увагу суду на те, що ОСОБА_1 має схильності до залишення дітей в небезпеці і нанесення собі шкоди. В ніч з 28.02.2021 року на 01.03.2021 року вона вчинила спробу самогубства в присутності дітей, залишивши їх в небезпеці і завдавши дітям моральних страждань. Вказаний факт підтверджується висновком КНП "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» від 28.02.2021 року.

Перешкоди у спілкуванні батька з дітьми, які створює ОСОБА_1 , негативним чином відображаються на емоційному стані дітей. Вказане підтверджується листом від 18.02.2022 року № 137 СШЗ №46 м. Києва, у якій навчається ОСОБА_3 . У листі зазначено, що він потребує уваги обох батьків. Відсутність тата у вихованні ОСОБА_3 і сімейна ситуація (дитини є свідком конфлікту між батьками) впливає на емоційний стан дитини: підвищена тривожність, подавленість та емоційна напруга. ОСОБА_3 не вистачає емоційного контакту з батьком».

ОСОБА_2 має постійне місце роботи, жодних шкідливих звичок не має, на обліку в психоневрологічному та наркологічному диспансерах не перебуває, до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів не притягувався. ОСОБА_9 за місцем проживання та місцем роботи характеризується позитивно, жодних шкідливих звичок не має, на обліку в психоневрологічному та наркологічному диспансерах не перебуває, до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів не притягувалася. Зустрічатись з дітьми ОСОБА_2 та ОСОБА_9 будуть як за місцями їх проживання, так і на нейтральній території.

3 огляду на вищевикладене ОСОБА_2 і ОСОБА_9 мають законні права на безпосередню участь у вихованні малолітніх ОСОБА_3 та ОСОБА_3 , а перешкоди у цьому з боку ОСОБА_1 порушуватимуть не тільки права ОСОБА_2 як батька та ОСОБА_9 як бабусі, а, в першу чергу, права малолітніх ОСОБА_3 та ОСОБА_3 , які мають право на виховання їх обома батьками в рівній мірі та бабусею. ОСОБА_2 та ОСОБА_9 люблять своїх синів/онуків, тому хочуть особисто спілкуватися з ними, проводити з ними час, зокрема у вихідні та святкові дні, під час спільного відпочинку. Відповідно до норм міжнародного законодавства та законодавства України вони як батько та бабуся дітей на це мають право. В першу чергу, це відповідатиме інтересам саме дітей, що є головною соціальною цінністю, та сприятиме їх всебічному розвитку.

Згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 15 червня 2022 року зустрічну позовну заяву розподілено судді Аксьоновій Н.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 23 червня 2022 року зустрічну позовну заяву прийнято до розгляду, вимоги за зустрічною позовною заявою об`єднано в одне провадження з первісним позовом.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 31 жовтня 2022 року у задоволенні клопотання позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_5 - відмовлено.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 31 жовтня 2022 року у задоволенні клопотання представника відповідача за первісним позовом та представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 про призначення судово-психологічної експертизи відмовлено.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 31 жовтня 2022 року провадження в частині вимог за зустрічним позовом ОСОБА_9 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Солом`янська районна в м. Києві державна адміністрація в особі Служби у справах дітей та сім`ї про визначення способу участі у вихованні дітей та спілкуванні з ними бабусею - закрито.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 31 жовтня 2022 року у задоволенні клопотання позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 про забезпечення доказів - відмовлено.

30 грудня 2022 року до суду від Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації до надійшов висновок про визначення способу участі батька у вихованні ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 29 травня 2023 року у задоволенні клопотання представника відповідача за первісним позовом та представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 про призначення судово-психологічної експертизи відмовлено.

29 травня 2023 року задоволено клопотання відповідача за первісним позовом про виклик та допит свідка.

Ухвалою від 29 травня 2023 року було закрито підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 та її представник у судому засіданні позов підтримали просили його задовольнити. Зазначили, що матір не проти, щоб батько бачився з дітьми, однак без участі третіх осіб та без конфліктів. У дітей завантажений графік. ОСОБА_3 відвідує футбол - у понеділок, середу та п`ятницю з 16 до 18 години, гітару - по вівторках та четвергах на 16 годину, англійську мову двічі на тиждень, проте графік тільки узгоджується, ОСОБА_4 відвідує спеціалізований садок - з 08 години 30 хвилин до 17 години 30 хвилин. Наполягали на визначенні побачень батька з дітьми в присутності матері з метою захисту дітей. ОСОБА_3 не бажає бачитися з батьком через конфлікт у парку, оскільки має образу на батька через зраду. Молодшого сина батько не бачив з 2021 року, можливо і не пам`ятає його, оскільки має аутичні розлади, наразі проходить відповідну терапію.

12 грудня 2023 року позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 та її представник не з`явилися в судове засідання, однак представник подала клопотання, в якому просила суд проводити розгляд справи за її відсутності та вказала, що вимоги первісної позовної заяви підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. У задоволенні зустрічної позовної заяви просила відмовити.

Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 та його представник в судовому засіданні просили суд відмовити у задоволенні первісної позовної заяви та задовольнити вимоги зустрічної позовної заяви з підстав, викладених у ній.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору в судове засідання не з`явився, однак у заяві від 30 грудня 2022 року просив розглянути справу без участі представника органу опіки та піклування, при прийняття рішення враховувати висновок органу опіки та піклування.

У судовому засіданні було допитано в якості свідка ОСОБА_5 , дружину ОСОБА_2 , яка повідомила, що батько не може спілкуватись з дітьми, оскільки матір перешкоджає такому спілкуванні. На початку стосунків з чоловіком він перебував у шлюбі із ОСОБА_1 . На даний час вони з ОСОБА_2 проживають разом в орендованому житлі. Діти ОСОБА_2 залишались у них на ночівлю, мали дружні відносини з її донькою, вважали себе братом і сестрою. Спочатку сторони перебували у дружніх відносинах. Однак, після того як виник спір про поділ майна, все зіпсувалось. До того ж, позивач напала на неї в парку, нанесла їй тілесні ушкодження, за фактом чого відкрито кримінальне провадження. Після того ОСОБА_1 почала шантажувати ОСОБА_2 , що він зможе бачити дітей лише після того, як ОСОБА_5 забере заяву, а ОСОБА_2 дасть їй грошей. Після події дітей вона не бачила.

З`ясувавши доводи та аргументи сторін, обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, та заперечення, дослідивши зібрані у справі докази, суд дійшов наступного висновку.

Судом установлено, що сторони перебували у шлюбі, зареєстрованому 28 листопада 2012 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів міста Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис №3160, що підтверджується копією свідоцтва серії НОМЕР_1 .

Від шлюбу мають дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 27 червня 2013 року та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 03 грудня 2019 року.

Рішенням Солом`янського районного суду від 15 червня 2022 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 26 жовтня 2022 року, шлюб між сторонами розірвано.

Діти зареєстровані та проживають разом із матір`ю - ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , де відповідно до акта обстеження умов проживання від 16 листопада 2022 року, створені умови для проживання, розвитку та відпочинку дітей.

Рішенням Солом`янського районного суду від 15 лютого 2022 року з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 стягнуто аліменти на утримання синів у розмірі по 4000 грн на кожного, з 26 липня 2021 року і до досягнення дітьми повноліття.

Відповідно до рішення Солом`янського районного суду від 31 жовтня 2022 року місце проживання дітей визначено із матір`ю ОСОБА_1 .

Старший син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 навчається в СЗШ №46 м. Києва, що підтверджується довідкою №100 від 19 липня 2021 року.

Як зазначає позивач, ОСОБА_3 також відвідує футбол - у понеділок, середу та п`ятницю з 16 до 18 години, гітару - по вівторках та четвергах на 16 годину, англійську мову двічі на тиждень, проте графік тільки узгоджується, ОСОБА_4 відвідує спеціалізований садок - з 08 години 30 хвилин до 17 години 30 хвилин.

Згідно характеристики, наданої СЗШ № 46 м. Києва, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає у квартирі з матір`ю та меншим братом за адресою АДРЕСА_1 . Потребує уваги обох батьків. Відсутність тата у вихованні ОСОБА_3 і сімейна ситуація (дитина є свідком конфлікту між батьками впливає на емоційний стан підвищена тривожність, подавленість та емоційна напруга. ОСОБА_3 не вистачає емоційного контакту з батьком. Батьки цікавляться навчанням сина. Він завжди має охайний вигляд. Приходить до школи вчасно. Забезпечений всім необхідним шкільним приладдям, книжками, зошитами, тощо. Відвідує шкільні та позашкільні гуртки. ОСОБА_3 фізично здоровий хлопчик, енергійний, допитливий та творчий через підвищену тривожність, має нестійку увагу, що є наслідком проблем у навчанні.

За результатами дослідження психоемоційного стану ОСОБА_3 , 2013 року народження, наданими 08 листопада 2021 року Центром практичної психології «Розрада», виявлено високий рівень прив?язаності ОСОБА_3 до матері, його відкритість до неї та небажання зустрічей та відновлення відносин з батьком. Хлопчик травмований зрадою батька і відмовляється з ним бачитися називаючи обманщиком. Рекомендовано обмежити спілкування ОСОБА_3 з батьком задля налагодження його психоемоційного стану. Важливо враховувати бажання дитини при вирішення питань зустрічей з батьком. Примусові зустрічі дитини з батьком можуть негативно вплинути на психоемоційний стан дитини, привести до формування травми. Батьку рекомендовано активно прислуховуватись до бажань дитини та враховувати його думку.

Як стверджує позивач та її представник, молодший син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , має аутичні розлади, відвідує спеціалізований садок - з 08 години 30 хвилин до 17 години 30 хвилин, а також терапевтичні заняття.

Відповідач за первісним позовом ОСОБА_8 проживає окремо за адресою: АДРЕСА_2 , з наданих документів вбачається, що на обліку у лікаря нарколога не перебуває, ознак психіатричних захворювань не має.

27 серпня 2021 року ОСОБА_2 звернувся на спецлінію «102» із повідомленням про те, що ОСОБА_1 перешкоджала відвідувати дітей та лізла в бійку.

Згідно з довідкою інспектора СЮП Солом`янського УП ГУНП у м. Києві Хімея О. від 03 вересня 2021 року встановлено, що відносини, які виникли між подружжям носять цивільно-правовий характер та вирішуються порядку цивільного судочинства, та рекомендовано звернутись до органів опіки для встановлення регламенту зустрічей з дітьми та вирішення питання по суті.

12 жовтня 2021 року ОСОБА_2 звернувся до органу опіки та піклування Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації із заявою про видачу розпорядження про визначення способів участі у вихованні дітей тому з батьків, хто проживає окремо.

Звернувшись до суду із позовом ОСОБА_1 просить суд встановити ОСОБА_2 способи участі у вихованні синів ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вигляді зустрічей кожної першої суботи місяця з 10 год. 00 хв. до 13 год. 00 хв. в присутності матері ОСОБА_1 .

Відповідач у зустрічній позовній заяві, покликаючись на те, що матір обмежує його спілкування з дітьми та чинить перешкоди у спілкуванні з ними, просить суд визначити наступні способи участі ОСОБА_2 у вихованні синів - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 :

- кожного першого та третього тижня місяця з 18:00 години п`ятниці до 20:00 години неділі (без обов`язкової присутності матері дітей);

- кожного другого та четвертого тижня місяця у вівторок та четвер, з 16:00 години до 21:00 години (без обов`язкової присутності матері дітей);

- щорічний спільний відпочинок тривалістю до 30 календарних днів (з яких обов`язково до 14 днів одноразово безперервно) з можливістю виїзду за межу України після попереднього повідомлення ОСОБА_1 про місце та дні відпочинку (без обов`язкової присутності матері дітей);

- обов`язкові зустрічі тривалістю одну добу з 19:00 години наступної п`ятниці після дня народження будь-кого з дітей, у випадку, якщо такий день народження припав на тиждень, який діти проводять не з батьком (без обов`язкової присутності матері дітей);

- обов`язкові зустрічі тривалістю одну добу з 19:00 години наступної п`ятниці після дня народження ОСОБА_2 , у випадку, якщо такий день народження припав на тиждень, який діти проводять не з батьком (без обов`язкової присутності матері дітей);

- необмежене спілкування особисто засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між ОСОБА_2 та дітьми;

- інші зустрічі - за попереднім погодженням з ОСОБА_1 (з нею або без її присутності).

Вирішуючи спір, що виник між сторонами, суд дійшов таких висновків.

Статтею 18 Конвенції про права дитини визначено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини, а також встановлено, що найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Згідно із статтею 9 Конвенції про права дитини держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

У статті 7 Конвенції про права дитини передбачено, що кожна дитина має право знати своїх батьків і право на їх піклування.

Згідно з положенням п.1 ст.3 Конвенції про права дитини, прийнятої 44-ою сесією Генеральної Асамблеї ООН 20.11.1989 року (ратифікована Україною 27.02.1991року), в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Конвенція про права дитини гарантує, що дитина не розлучається з батьками всупереч їх бажанню; під час будь-якого розгляду всім заінтересованим сторонам надається можливість брати участь у розгляді та викладати свою точку зору.

Відповідно до положень ст.12 Конвенції про права дитини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 20.11.1989 року (ратифікована 27.02.1991р.), держави-учасниці забезпечують дитині, здатній сформулювати власні погляди, право вільно висловлювати ці погляди з усіх питань, що стосуються дитини, причому поглядам дитини приділяється належна увага згідно з її віком і зрілістю. З цією метою дитині, зокрема, надається можливість бути заслуханою в ході будь-якого судового чи адміністративного розгляду, що її стосується, безпосередньо або через представника чи відповідний орган у порядку, передбаченому процесуальними нормами національного законодавства.

Згідно з частин 2, 8, 9 статті 7 СК України сімейні відносини можуть бути врегульовані за домовленістю (договором) між їх учасниками. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.

Згідно зі статями 11, 15 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків. Батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини. Дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.

Згідно із статтею 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Статтею 150 СК України визначено, що батьки зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечувати здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.

Згідно зі статтею 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 155 СК України, здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини.

Згідно з частинами 1-3статті 157 СК України питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той з батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Відповідно до частини 1 та 2 ст.159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Згідно з частинами четвертою, п`ятою статті 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Відповідно до наданого висновку органу опіки та піклування Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації про визначення способу участі батька у вихованні ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , від 13 грудня 2022 року, зазначено, що питання заслухано на засіданні комісії з питань захисту прав дитини у присутності батьків дітей.

ОСОБА_2 житлом забезпечений, працює, ознак психіатричних та наркологічних захворювань не виявлено. Відповідно до акта обстеження умов від 30.11.2022, складеного працівником служби, за місцем проживання батька створені умови для проживання, розвитку та відпочинку дітей.

За результатами дослідження психоемоційного стану ОСОБА_3 , 2013 року народження, наданими 08 листопада 2021 року Центром практичної психології «Розрада», виявлено високий рівень прив`язаності ОСОБА_3 до матері, його відкритість до неї та небажання зустрічей та відновлення відносин з батьком. Хлопчик травмований зрадою батька і відмовляється з ним бачитися називаючи обманщиком. Рекомендовано обмежити спілкування ОСОБА_3 з батьком задля налагодження його психоемоційного стану. Важливо враховувати бажання дитини при вирішення питань зустрічей з батьком. Примусові зустрічі дитини з батьком можуть негативно вплинути на психоемоційний стан дитини, привести до формування травми. Батьку рекомендовано активно прислуховуватись до бажань дитини та враховувати його думку.

Під час бесіди зі співробітниками служби 21.11.2022 ОСОБА_3 повідомив, що не має часу та бажання зустрічатися з батьком та ночувати у нього, він зайнятий навчанням у школі та додатковими розвиваючими заняттями. Якщо такі зустрічі будуть відбуватися в майбутньому можливо влітку то хоче, щоб зустрічі проходили без ночівлі у супроводі матері, оскільки вважає, що батько може його викрасти. ОСОБА_3 має образу на батька, через те що він покинув сім`ю. На день народження хлопець сам телефонував батькові, але останній навіть не прийшов та нічого не подарував. На сьогодні батько йому не телефонує, зустрічаються вкрай рідко, батько не згадує про нього.

Виходячи з інтересів дітей, враховуючи рішення комісії з питань захисту прав дитини при Солом`янській районній в місті Києві державній адміністрації, орган опіки та піклування Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації вважає за доцільно визначити наступні способи участі ОСОБА_2 у спілкуванні та вихованні ОСОБА_3 , 2013 р.н., та ОСОБА_4 , 2019 р.н., у вигляді зустрічей кожної першої та третьої суботи та неділі місяця з 10.00 до 14.00 у присутності матері дітей, ОСОБА_1 .

Проте на підставі частини шостої статті 19 СК України суд не погоджується з висновком органу опіки та піклування, оскільки він є недостатньо обґрунтованим та суперечить інтересам дітей.

У рішенні від 11 липня 2017 року у справі «М. С. проти України», заява № 2091/13, Європейський суд з прав людини зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагонадійним.

У рішенні ЄСПЛ «Хант проти України» від 07 грудня 2006 року, заява № 31111/04, зазначено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зокрема, стаття 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не надає батькам права вживати заходів, які можуть зашкодити здоров`ю чи розвитку дитини.

Верховний Суд у постанові від 15.01.2020 року №263/2998/19 зазначає, що при розгляді справи, з метою належного виконання судом покладеного на нього цивільним процесуальним законодавством обов`язку щодо здійснення захисту порушеного права заявника, необхідним є врахування конкретних обставин справи, застосування загальних засад цивільного права - принципу справедливості, добросовісності та розумності, а також застосування однієї з аксіом цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», що означає: «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Таким чином, міжнародними та національними нормами законодавства України закріплено, що дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Також передбачено обов`язок того із батьків, який проживає окремо, брати участь у вихованні дитини. У іншого з батьків виникає зустрічний обов`язок не чинити цьому перешкоди.

При вирішенні спору щодо участі у вихованні та визначенні порядку зустрічей з дитиною того з батьків, хто проживає окремо від дитини, суд має виходити, передусім, з інтересів дитини з урахуванням конкретних обставин справи. Встановлений сімейним законодавством принцип повної рівності обох батьків у питаннях виховання дітей може бути обмежений судом лише в інтересах дитини.

У справах зі спорів щодо участі батьків у вихованні та спілкуванні з дитиною узагальнений та формальний підхід є неприпустимим, оскільки сама наявність спору з цього приводу є суттєвим інструментом впливу, особливо у відносинах між колишнім (фактичним) подружжям, який може використовуватися не в інтересах дитини. Кожна справа потребує детального вивчення ситуації, врахування різноманітних чинників, які можуть вплинути на інтереси дитини, у тому числі її думки, якщо вона відповідно до віку здатна сформулювати власні погляди.

Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 19 січня 2022 року у справі № 189/68/20 (провадження № 61-16244св21), від 08 лютого 2023 року у справі № 334/1202/20 (провадження № 61-7951св22), від 15 серпня 2023 року у справі № 759/4170/20 (провадження № 61-3420св23).

Суд зауважує, що сам факт напружених відносин між колишнім подружжям не повинні порушувати інтереси дитини та її право на спілкування з кожним із батьків.

Крім того, право батька на спілкування з дитиною є його незаперечним правом, а спілкування дитини з батьком відповідає їх інтересам. Між тим з батьків, хто проживає окремо і дитиною має існувати постійний, систематичний контакт. Таке спілкування буде сприяти повноцінному вихованню дитини, її розвитку, оскільки спілкування дитини з батьками служить задоволенню життєво важливих потреб дитини. Крім того, дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Дитина має рости під опікою і відповідальністю обох батьків, а тому участь позивача у вихованні дитини, спілкуванні між ними не лише забезпечить виконання батьківських прав позивача, а буде відповідати й найкращим інтересам дитини.

Так, висновок органу опіки та піклування ґрунтується на дослідженні психоемоційного стану ОСОБА_3 , 2013 року народження, наданим 08 листопада 2021 року Центром практичної психології «Розрада», під час якого не досліджувалася особистість батька дітей, більшість висновків сформовані зі слів матері.

Крім того, з висновку органу опіки та піклування не вбачається, що батько дітей взагалі був заслуханий, оскільки його позицію щодо спору висвітлено формально, зазначено загальні формулювання про те, що матір обмежує його спілкування з дітьми, чинить перешкоди у спілкуванні з синами.

Також встановлені судом обставини справи не демонструють готовності сторін йти на діалог та взаємне узгодження питань щодо часу та способів участі у вихованні та спілкуванні дітей з батьком, а тому визначений органом опіки та піклування спосіб участі ОСОБА_2 у спілкуванні та вихованні дітей у вигляді зустрічей у присутності матері може лише поглибити конфлікт між сторонами, що на переконання суду не є виправданим та перешкодить налагодженню контакту батька з дітьми й негативно вплине на психологічний та емоційний стан дітей.

Як встановлено судом, ОСОБА_2 має постійне місце роботи, жодних шкідливих звичок не має, на обліку в психоневрологічному та наркологічному диспансерах не перебуває, до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів не притягувався, житлом забезпечений. Відповідно до акта обстеження умов від 30.11.2022, складеного працівником служби, за місцем проживання батька створені умови для проживання, розвитку та відпочинку дітей.

Судом не встановлено, що спілкування батька з дітьми перешкоджатиме їх нормальному вихованню чи створить будь-яку загрозу їх життю та здоров`ю.

При цьому твердження позивача про те, що ОСОБА_3 боїться собаку, яка проживає в будинку ОСОБА_2 , не знайшло свого підтвердження належними доказами, адже спростовано відеозаписом, під час дослідження якого вставлено, що дитина гралася та бігала по подвір`ю з псом.

На переконання суду небажання дитини спілкуватися із батьком і відсутність прихильності до нього не можуть бути покладені в основу судового рішення, враховуючи малий вік дитини та факт її постійного проживання з матір`ю, яка має конфлікт із батьком, що негативно впливає на сприйняття дитиною його особи. За таких обставин небажання дитини спілкуватися із батьком обумовлене ситуацією, яка склалася між сторонами, і не може бути підставою для обмеження ОСОБА_2 у реалізації його батьківських прав на участь у вихованні дитини і спілкуванні із нею.

Суд, визначаючи спосіб та порядок участі у спілкуванні та вихованні дітей, враховує, що батько, який проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у їх вихованні і має беззаперечне право на особисте спілкування з синами, враховуючи його бажання приймати участь у їх вихованні.

Матір, яка проживає разом з синами, не має права перешкоджати батькові спілкуватися з ними та брати участь у їх вихованні, адже судом не встановлено, що таке спілкування має негативний вплив на нормальний розвиток дітей чи в подальшому може призвести до порушень їх прав та інтересів.

До того ж, суд наголошує, що для дітей вкрай важлива комунікація батьків у спілкуванні між собою в питаннях виховання останніх.

Суд вважає за необхідне зазначити про те, що саме батьки, як матір, так і батько, несуть відповідальність відносно малолітньої дитини, та саме вони повинні докласти усіх зусиль для того, щоб у їх дитини виникало прагнення бути як із мамою, так і з татом. На обох батьках лежить відповідальність за збереження психічної рівноваги дитини, що досягається шляхом уникнення конфліктних, напружених стосунків між батьками, оскільки, саме це в подальшому може бути причиною початку емоційних розладів у дитини. Важливо підтримувати позитивні, неконфліктні взаємини з колишнім чоловіком (дружиною), зберігати незгоду між собою у таємниці від дитини, досягти співробітництва в інтересах дитини. Наявність між сторонами спорів, не повинно впливати на реалізацію права та на виконання обов`язку щодо батьківського спілкування та виховання дитини. Взаємовідносини між батьками дитини не мають відображатися на дитині, дитина не може бути заручником тих чи інших непорозумінь. Дитина має знати батька та матір, має право любити їх, спілкуватися з ними без обмеження.

Встановлюючи порядок побачень батька з дітьми, врахувавши інтереси дітей, які мають пріоритет над інтересами батьків, а також закріплений у положеннях міжнародних норм та нормах чинного законодавства України принцип рівності батьків у реалізації права на вільне спілкування з дитиною та участь у її вихованні, вік дітей, їх стан здоров`я, режим дня, поведінку кожного з батьків, важливість спілкування дітей з батьком та його активне бажання брати участь у вихованні та спілкуванні зі своїми синами, суд приходить до переконання, що спілкування позивача із синами не буде перешкоджати інтересам останніх, а тому вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 за первісним позовом та вимоги ОСОБА_2 за зустрічним позовом підлягають до частково задоволення шляхом визначення ОСОБА_2 наступні способи участі у вихованні синів - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 :

- побачення з обома дітьми кожного першого та третього тижня місяця з 18 години 00 хвилин п`ятниці до 19 години 00 хвилин неділі;

- побачення з обома дітьми тривалістю одну добу після дня народження будь-кого з дітей - з 19 години 00 хвилин п`ятниці до 19 години 00 хвилин суботи, наступних після дня народження будь-кого з дітей, якщо такий день народження припав на дні тижня, які діти проводять не з батьком;

- побачення з обома дітьми тривалістю одну добу після дня народження батька ОСОБА_2 - з 19 години 00 хвилин п`ятниці до 19 години 00 хвилин суботи, наступних після дня народження ОСОБА_2 , якщо такий день народження припав на дні тижня, які діти проводять не з батьком;

- щорічний спільний відпочинок з обома дітьми тривалістю 14 календарних днів за погодженням з матір`ю ОСОБА_1 ;

- необмежене спілкування з дітьми засобами телефонного, поштового, електронного зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між ОСОБА_2 та дітьми, з урахуванням їх режиму дня.

Суд вважає, що такий спосіб участі батька у вихованні дітей буде якнайкраще відповідати їх інтересам та забезпечить потребу синів спілкуванні із батьком, а тому у задоволенні інших вимог первісного та зустрічного позовів необхідно відмовити.

Керуючись статтями 4, 5, 12, 13, 76-82, 89, 141, 259, 263 - 265, 268, 273 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Орган опіки та піклування Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації, про встановлення батькові способів участі у вихованні дітей - задовольнити частково.

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Солом`янська районна в м. Києві державна адміністрація в особі Служби у справах дітей та сім`ї, про визначення способу участі у вихованні дітей та спілкуванні з ними батьком - задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_2 наступні способи участі у вихованні синів - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 :

- побачення з обома дітьми кожного першого та третього тижня місяця з 18 години 00 хвилин п`ятниці до 19 години 00 хвилин неділі;

- побачення з обома дітьми тривалістю одну добу після дня народження будь-кого з дітей - з 19 години 00 хвилин п`ятниці до 19 години 00 хвилин суботи, наступних після дня народження будь-кого з дітей, якщо такий день народження припав на дні тижня, які діти проводять не з батьком;

- побачення з обома дітьми тривалістю одну добу після дня народження батька ОСОБА_2 - з 19 години 00 хвилин п`ятниці до 19 години 00 хвилин суботи, наступних після дня народження ОСОБА_2 , якщо такий день народження припав на дні тижня, які діти проводять не з батьком;

- щорічний спільний відпочинок з обома дітьми тривалістю 14 календарних днів за погодженням з матір`ю ОСОБА_1 ;

- необмежене спілкування з дітьми засобами телефонного, поштового, електронного зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між ОСОБА_2 та дітьми, з урахуванням їх режиму дня.

У задоволенні інших вимог первісного та зустрічного позовів - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи :

- позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

- відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_5 ;

- третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Орган опіки та піклування Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації, місцезнаходження 03020, м. Київ, проспект Повітрофлотський, 41, .

Суддя Солом`янського

районного суду міста Києва Н.М. Аксьонова