Ухвала

27 березня 2023 року

м. Київ

справа № 640/16209/17

провадження № 61-3047 ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Білоконь О. В. розглянув касаційну скаргу Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради на постанову Харківського апеляційного суду від 18 січня 2023 року та ухвалу цього ж суду від 24 січня 2023 року про виправлення описки у справі за позовом Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа - Харківська міська рада, про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Київського районного суду м. Харкова від 22 лютого 2018 року, із урахуванням ухвали цього ж суду від 12 жовтня 2018 року про виправлення описки, позов Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради задоволено. Визнано укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між ОСОБА_1 та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради у запропонованій позивачем редакції.

Постановою Харківського апеляційного суду від 18 січня 2023 року, із урахуванням ухвали цього ж суду від 24 січня 2023 року про виправлення описки, заочне рішення Київського районного суду м. Харкова від 22 лютого 2018 року змінено. Позов Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради задоволено частково.

Пункт 2.1.3 Договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, який був визнаний укладеним, викладено у наступній редакції:

«2.1.3 Здійснює перерахування до бюджету м. Харкова (код платежу - 24170000, рахунок - 0002, МФО - 851011, код ЄДРПОУ - 37999649, банк - ГУДКСУ у Харківській області, одержувач - УДКСУ у місті Харкові Харківської області) кошти у розмірі 8 250,00 грн, згідно з розрахунком величини пайової участі у розвитку інфраструктури міста Харкова».

В іншій частині рішення суду залишено без змін.

До Верховного Суду 03 березня 2023 року Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради подавкасаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 18 січня 2023 року та ухвалу цього ж суду від 24 січня 2023 року про виправлення описки після закінчення строку на касаційне оскарження, у якій просив їх скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Щодо строків касаційного оскарження

У касаційній скарзі заявник порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки 18 січня 2023 року було проголошено лише вступну та резолютивну частини оскаржуваної постанови, її повний текст представник отримав 03 лютого 2023 року, що підтверджується відповідними доказами.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження пропущено з поважних причин, заявник у розумний інтервал часу після отримання копії постанови суду апеляційної інстанції звернувся з касаційною скаргою, вважаю за можливе його поновити.

Щодо сплати судового збору

У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Разом з тим, заявник у касаційній скарзі просить відстрочити сплату судового збору з підстав, передбачених положеннями статті 8 Закону України «Про судовий збір. Посилається на те, що є бюджетною організацією та має змогу сплатити судовий збір лише після надходження відповідних коштів на дані потреби.

Згідно із частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з частиною другою статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким законом є Закон України «Про судовий збір». З його преамбули вбачається, що цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до статті 1 цього Закону судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто, з урахуванням положень статті 8 Закону України «Про судовий збір», суд наділений правом відстрочення, зменшення та звільнення від сплати судового збору лише, щодо фізичних осіб за наявності певних умов та юридичних осіб за наявності підстав визначених пунктом 3 вказаної норми.

При цьому, суд касаційної інстанції враховує позицію Великої Палати Верховного Суду, яка викладена у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18, а саме, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З огляду на викладене та предмет позову у цій справі, клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради не підлягає задоволенню.

У зв`язку з наведеним заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на момент пред`явлення позову) розмір судового збору за подання до суду юридичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу становив 1 600,00 грн.

Особі, яка подала касаційну скаргу необхідно надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі 3 200,00 грн (1 600,00*200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документи, що підтверджують його сплату.

Оскільки подана касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, її слід залишити без руху та запропонувати заявнику усунути недоліки.

Керуючись статтями 136, 185, 389, 390, 392, 393 ЦПК України, статтею 8 Закону України «Про судовий збір»,

УХВАЛИВ:

Поновити Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради строк на касаційне оскарження постанови Харківського апеляційного суду від 18 січня 2023 року та ухвали цього ж суду від 24 січня 2023 року про виправлення описки.

У задоволенні клопотання Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради на постанову Харківського апеляційного суду від 18 січня 2023 року та ухвалу цього ж суду від 24 січня 2023 року про виправлення описки залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали до 17 квітня 2023 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Білоконь