Ухвала

02 лютого 2023 року

м. Київ

справа № 626/2450/14-ц

провадження № 61-10990ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Дундар І. О. при вирішенні питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», яка підписана Сороколітою Оксаною Василівною, на постанову Полтавського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 року за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» (далі - АТ «Ощадбанк») 23 січня 2023 року засобами поштового зв`язку подало до Верховного Суду касаційну скаргу, яка підписана Сороколіта О. В., на постанову Полтавського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 року.

Касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника (частина третя статті 392 ЦПК України).

Касаційна скарга АТ «Ощадбанк», яка підписана представником Сороколіта О. В., не відповідає вимогам частини третьої статті 392 ЦПК України, оскільки підписана особою, яка не має права її підписувати.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частини перша, третя статті 58 ЦПК України).

У пунктах 18, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21), оприлюдненої 20 жовтня 2022 року, вказано, що «починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва. Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

До касаційної скарги додані копії довіреностей № НОІ 77768 від 19 червня 2020 року у місті Києві та № НОР 306415 від 09 липня 2020 року у місті Харкові АТ «Ощадбанк», згідно відомостей яких Сороколіта О. В. має право вчиняти дії від імені юридичної особи.

Проте до касаційного провадження не додано документа, який би засвідчував можливість підписанта діяти у суді від імені особи, яка подає касаційну скаргу, за правилами його самопредставництва за законом, або за статутом чи положенням, або за трудовим договором (контрактом), чи як представника.

Наявність у довіреності про особу, яка має право вчиняти дії від імені юридичної особи (не керівника або члена органу управління, уповноважених представляти юридичну особу), не впливає на обов`язок такої особи підтвердити свої повноваження діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

На підставі викладеного, згідно пункту 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України, касаційна скарга АТ «Ощадбанк», яка підписана Сороколітою О. В., на постанову Полтавського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 року підлягає поверненню, у зв`язку з тим, що підписана особою, яка не має права її підписувати.

На підставі викладеного, керуючись статтями 260, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», яка підписана Сороколітою Оксаною Василіною, на постанову Полтавського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 року повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І. О. Дундар