Ухвала

23 лютого 2023 року

м. Київ

справа № 205/3743/20

провадження № 61-1895ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 03 листопада 2022 року в справі за позовом Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра в інтересах Дніпровської міської радидо ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округуЩетілової Ольги Валеріївни, третяособа - приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Райська Тетяна Максимівна,про скасування рішення про державну реєстрацію, визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним та витребування майна,

встановив:

06 лютого 2023 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку надіслала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Дніпровського апеляційного суду від 03 листопада 2022 року у вказаній справі, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

У касаційній скарзі заявник просить поновити строк на касаційне оскарження судового рішення, вказує, що копію постанови суду апеляційної інстанції їй було видано судом першої інстанції лише 04 січня 2023 року, проте доказів на підтвердження наведеного не надає.

Заявник вважає поважними причини пропуску нею строку на касаційне оскарження, посилаючись на неможливість своєчасної здачі касаційної скарги до поштового відділення зв'язку з незалежних від неї обставин, якими вона зазначає введення в країні воєнного стану, відсутність електропостачання, пошкодження об'єктів електромереж, що перешкоджало безперебійній роботі інтернетзв'язку в судах та у поштових відділеннях, а також стан здоров'я. Проте указані обставини заявник не підтверджує жодними належними доказами.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

Відповідно до частини третьої статті 272 ЦПК України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складання - в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса в особи відсутня.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Наведені заявником причини пропуску процесуального строку на касаційне оскарження судового рішення не дають достатніх підстав для визнання їх поважними.

Заявником не надано жодного доказу щодо недотримання апеляційним судом вимог статті 272 ЦПК України, а із доданих до касаційної скарги матеріалів неможливо встановити, чи був порушений апеляційним судом порядок вручення судового рішення.

Крім того, як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, повний текст оскаржуваної постанови апеляційного суду складений 03 листопада 2022 року, однак заявник звернулася до суду з касаційною скаргою лише 06 лютого 2022 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України, оскільки останнім днем звернення з касаційною скаргою є 05 грудня 2022 року (робочий день - понеділок).

У зв'язку з тим, що безпідставне поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення є порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, а особі, яка її подала, надати строк для усунення вказаних недоліків, а саме: надіслати до суду касаційної інстанції заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій навести інші підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази (супровідний лист про надсилання кореспонденції апеляційним судом, поштовий конверт, довідку апеляційного суду щодо надіслання та отримання/неотримання ОСОБА_1 копії повного тексту постанови Дніпровського апеляційного суду від 03 листопада 2022 року тощо).

Крім того, відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Заявник вказує, що нею долучаються до касаційної скарги такі документи: оригінал доказу сплати судового збору, копія касаційної скарги для всіх сторін, оригінали судових рішень. Проте документи, зазначені у додатках до касаційної скарги, відсутні, про що працівниками канцелярії Верховного Суду складено акт від 10 лютого 2023 року № 157.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) судовий збір за подання до суду юридичною особою позовної заяви немайнового характеру становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Судовий збір за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1, 5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння є вимогою майнового характеру, а тому відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» при зверненні до суду з позовом позивач повинен був сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру (про скасування рішення про державну реєстрацію права власності та про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом) - по 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну з вимог та за одну вимогу майнового характеру (про витребування квартири) у розмірі 1, 5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 2 102, 00 грн.

Ураховуючи позовні вимоги, а також вимоги касаційної скарги, судовий збір за подання касаційної скарги на судове рішення в частині оскарження двох вимог немайнового характеру становить 8 408, 00 грн (2 102, 00 грн * 1 * 2 * 200 %).

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власностіна майно або його витребування - вартістю майна.

Проте аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціну позову щодо оскарження вимоги майнового характеру, оскільки неможливо встановити вартість спірного майна, витребувати яке з чужого незаконного володіння просить позивач.

Таким чином, заявнику необхідно самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги в частині оскарження позовної вимоги майнового характеру, підтвердивши його розмір належними доказами (зокрема, позовна заява з визначеною ціною позову станом на день її подання, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості майна) та сплатити його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості майна, витребувати яке з чужого незаконного володіння просив позивач.

З огляду на зазначене, заявнику необхідно сплатити судовий збір за оскарження вимог немайнового характеру у розмірі 8 408, 00 грн, а також сплатити судовий збір в частині оскарження вимоги майнового характеру, визначений заявником відповідно до вимог закону.

Також суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Крім того, відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

ОСОБА_1 в порушення указаної законодавчої норми не надано копій касаційної скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

З огляду на викладене, заявнику необхідно подати до суду заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судового рішення, в якій навести інші підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази, сплатити судовий збір за подання касаційної скарги, а також надати копії касаційної скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 03 листопада 2022 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших підстав для його поновлення та наданням відповідних доказів у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в іншій частині касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов