Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 січня 2023 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Крегул М.М.,

за участю секретаря судового засідання Тимко М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород, у порядку окремого провадження, цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: нотаріус Ужгородської державної нотаріальної контори Гончаренко Максим Васильович, про встановлення факту, що має юридичне значення - встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Ільницький С.М., звернулась до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із даною заявою в якій просить суд встановити факт, що має юридичне значення, а саме те, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 на день смерті, постійно проживав із своєю матір`ю - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у АДРЕСА_1 .

Свою заяву мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її син - ОСОБА_2 . Покійний син заявниці, одружений не був, дітей не мав, та проживав із матір`ю - ОСОБА_1 в АДРЕСА_1 до моменту своєї смерті. В ході оформлення спадщини виявилися перешкоди щодо реалізації спадкових прав заявниці, оскільки ОСОБА_1 та її син - ОСОБА_2 були зареєстровані за різними адресами, хоча тривалий час і аж до смерті останнього проживали разом.

У зв`язку з цим, заявниця вимушена звернутися до суду для встановлення даного факту та реалізації свого права на спадщину.

Ухвалою судді від 28.11.2022 року дану заяву було залишено без руху та надано заявниці час на усунення недоліків заяви.

Ухвалою судді від 12.12.2022 року провадження у справі відкрито та призначено справу до судового розгляду.

У судове засідання заявниця не з`явилася, однак від її представника адвоката Ільницького С.М. до суду надійшла заява, в якій просить розгляд справи провести без їх участі, вимоги заяви підтримує, просить задовольнити.

Нотаріус Ужгородської державної нотаріальної контори Гончаренко М.В. у судове засідання також не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, проти задоволення заяви про встановлення факту, що має юридичне значення не заперечує.

За вказаних обставин суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності заінтересованої особи.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та статтею 8 Конституції України гарантовано кожному право звернення до суду за захистом конституційних прав і свобод людини і громадянина.

Згідно статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За правилами статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Факти, що мають юридичне значення - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду у порядку окремого провадження, зокрема, за умови, що факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав фізичних та юридичних осіб.

Згідно статті 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

В порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Аналіз зазначених норм права дає можливість дійти висновку, що не можуть розглядатися в порядку окремого провадження заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, якщо чинним законодавством передбачений інший порядок його встановлення.

Відповідно до п.7 постанови Пленуму Верховного суду України №5 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого акту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до положень ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частинами 1, 2 ст. 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. ст. 1261-1265 цього Кодексу.

Нормами ст. 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно з ч. 2 ст. 1258 ЦК України кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст. 1264 ЦК України до спадкоємців за законом четвертої черги віднесено осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Заявниця ОСОБА_1 , звернулася до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, факту проживання однією сім`єю із ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Метою встановлення факту є реалізація заявником права на отримання спадщини після смерті спадкодавця.

Так, у судовому засіданні встановлено, що заявниця ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 28 років.

Дані обставини підтверджуються долученими до матеріалів справи копіями паспорта громадянина України ОСОБА_1 серії НОМЕР_1 , свідоцтва про народження ОСОБА_2 серії НОМЕР_2 , свідоцтва про одруження ОСОБА_3 та ОСОБА_4 серії НОМЕР_3 , свідоцтва про смерть ОСОБА_2 серії НОМЕР_4 .

Також судом встановлено, що заявниця ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса Ужгородської державної нотаріальної контори Гончаренко М.В. із заявою про прийняття спадщини за її померлим сином ОСОБА_2 , однак, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки заявниця та її покійний син були зареєстровані за різними адресами, що підтверджується повідомлення нотаріуса № 439/02-14 від 08.12.2022 року.

Разом з тим, як стверджує заявниця, хоча вони з покійним сином і були зареєстровані за різними адресами, проте, на день його смерті проживали за однією адресою у АДРЕСА_1 , вели спільний побут.

Дані обставини підтверджуються долученими до матеріалів справи довідками виданими Великогеєвецьким Старостинським округом Сюртівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області за № 224/12-12/1 від 09.11.2022 року та № 267/12-12/1 від 30.12.2022 року; з яких встановлено, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 дійсно постійно проживав без реєстрації у будинку в АДРЕСА_1 разом з мамою ОСОБА_1 . Факт проживання ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 без реєстрації у будинку в АДРЕСА_1 разом з мамою ОСОБА_1 також підтверджується письмовими поясненнями та заявами гр. ОСОБА_5 та ОСОБА_6 посвідченими старостою Великогеєвецького Старостинського округом Сюртівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області за № 235/12-12/1 від 10.11.2022 року та 236/12-12/1 від 10.11.2022 року відповідно.

З огляду на вищезазначене, оскільки факт, який просить встановити заявник має юридичне значення, підтверджений належними доказами, суд дійшов висновку, що заяву ОСОБА_1 , слід задовольнити, оскільки судом достовірно встановлено, що ОСОБА_4 на день смерті проживав разом із своєю матір`ю ОСОБА_1 без реєстрації у будинку в АДРЕСА_1 .

Обставини, які б спростовували зазначений факт, судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 1-18, 76-81, 95, 228, 229, 235, 258, 259, 293, 294, 315, 319, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: нотаріус Ужгородської державної нотаріальної контори Гончаренко Максим Васильович, про встановлення факту, що має юридичне значення - встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини - задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 на день смерті, постійно проживав із своєю матір`ю - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заявник: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ).

Заінтересована особа: нотаріус Ужгородської державної нотаріальної контори Гончаренко Максим Васильович (місцезнаходження: АДРЕСА_2).

Повний текст рішення виготовлено 20.01.2023року .

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул