Справа № 752/1395/19
Провадження № 2/752/271/23
У Х В А Л А

02 лютого 2023 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Хоменко В.С., при секретарі Павлюх П.В. розглянувши у підготовчому судовому засіданні заяву позивача про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юхневич Тетяна Валеріївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Личина Олена Володимирівна про поділ спільного майна подружжя, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, витребування квартири, визнання права власності на 1/2 частини квартири, витребування транспортного засобу, стягнення компенсації в розмірі 1/2 вартості майна та стягнення грошових коштів та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя,-

встановив:

В провадження Голосіївського районного суду м. Києва надійшла вищевказана цивільна справа.

Під час розгляду даної справи, на адресу суду від позивача надійшло клопотання у якому остання просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що відповідач своїми умисними діями може утруднити або унеможливити виконання судового рішення, оскільки він вже відчужив квартиру на користь третіх осіб, оскільки будинок не було введено в експлуатацію та арешт було накладено на будівельну адресу. На даний час згідно з розпорядженням № 623 Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, будинку присвоєно поштову адресу АДРЕСА_1 .

Таким чином, зазначене обумовлює необхідність накладення арешту на спірну квартиру АДРЕСА_1 , аби уникнути подальшого відчуження квартири.

У підготовчому засіданні позивач та її представник - ОСОБА_5 підтримали клопотання позивача про забезпечення позову.

Представник відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_6 у підготовчому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про забезпечення позову, оскільки вважав необґрунтованими підстави забезпечення позову.

Інші учасники справи не з`явились у підготовче засідання.

Представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_7 надав письмові заперечення на клопотання про арешт майна ОСОБА_3 , у яких просив відмовити ОСОБА_1 у задоволенні вимог викладених у клопотанні про арешт квартири, якам належить ОСОБА_3 .

Дослідивши заяву про забезпечення позову, заслухавши думку учасників справи, суд прийшов до наступного висновку.

Згідно із ч.ч. 1 та 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за за.хистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Вирішуючи питання про забезпечення позову та приймаючи за ним рішення, суд зобов`язаний враховувати обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначені ним докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до положень ст. 149 ЦПК України єдиною підставою для забезпечення позову має слугувати обґрунтоване припущення, що невжиття відповідних заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову. У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтування його необхідності, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Також, у відповідності до п.1 ч. 1 ст. 150 ЦПК позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, при розгляді заяви про забезпечення позову, повинен з`ясувати характер спору, що виник між сторонами, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Під час вирішення питання щодо наявності підстав для забезпечення позову суд повинен врахувати обґрунтованість заявленого клопотання, пов`язаність заходів забезпечення позову з предметом позову, співмірність заходів забезпечення із заявленими вимогами, а також необхідність запобігти порушенню прав третіх осіб в зв`язку з вжиттям судом заходів забезпечення позову.

Так суд вважає, що позивачем обґрунтовано наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, оскільки застосування такого заходу забезпечення позову спроможне забезпечити ефективний захист порушеного права та поновлення порушених прав та інтересів позивача.

Також, невжиття заходів щодо забезпечення позову може утруднити виконання рішення суду у разі задоволення позову, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви позивача про забезпечення позову.

Керуючись ст.ст. 149-153, 259, 260, 353 ЦПК України ЦПК України, -

постановив:

заяву позивача про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юхневич Тетяна Валеріївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Личина Олена Володимирівна про поділ спільного майна подружжя, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, витребування квартири, визнання права власності на 1/2 частини квартири, витребування транспортного засобу, стягнення компенсації в розмірі 1/2 вартості майна та стягнення грошових коштів та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення відповідно до вимог, встановлених ст. 353-356 ЦПК України.

Суддя В.С. Хоменко