КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 153/1653/19 Головуючий у І інстанції Писанець В.А.
Провадження №2-ві/824/2023 Головуючий у 2 інстанції Гуль В.В.
У Х В А Л А

25 січня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Гуля В.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Березовенко Р.В., суддів Лапчевської О.Ф., Нежури В.А. по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 10 березня 2021 року по справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої органами дізнання, слідства, прокуратури та суду,-

в с т а н о в и в :

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 10 березня 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої органами дізнання, слідства, прокуратури та суду відмовлено (т.2, 76-79).

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції (т.2, а.с.83-139).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 вересня 2021 року клопотання ОСОБА_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження задоволено. Поновлено ОСОБА_2 строк на апеляційне оскарження рішення Печерського районного суду м. Києва від 10 березня 2021 року. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 10 березня 2021 року по справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої органами дізнання, слідства, прокуратури та суду (т.2, а.с.167-169).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 вересня 2021 року закінчено проведення підготовчих дій. Призначено справу до розгляду у суді апеляційної інстанції з повідомленням учасників справи (т.2, а.с.174-175).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 листопада 2021 року заяву ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про повернення цивільної справи № 153/1653/19-ц до суду першої інстанції для вирішення питання про відновлення втраченої частини цивільного провадження задоволено частково. Матеріали цивільної справи №153/1653/19-ц за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої органами дізнання, слідства, прокуратури та суду направлено до Печерського районного суду м. Києва для вирішення питання про відновлення втраченої частини цивільного провадження. Встановлено строк для усунення недоліків шляхом вирішення питання про відновлення втраченого провадження протягом одного місяця з моменту отримання вказаної ухвали (т.3, а.с.2-4).

30 листопада 2022 року матеріали справи за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої органами дізнання, слідства, прокуратури та суду повернулися на адресу Київського апеляційного суду (т.3, а.с.42).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 грудня 2022 року в задоволенні заяви ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 08 листопада 2021 року в справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої органами дізнання, слідства, прокуратури та суду відмовлено. За ініціативою суду виправлено описки, допущені в ухвалі Київського апеляційного суду від 08 листопада 2021 року (т.3, а.с.65-67).

23 січня 2023 року о 15 годині 45 хвилин на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Березовенко Р.В., суддів Лапчевської О.Ф., Нежури В.А. по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 10 березня 2021 року по справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої органами дізнання, слідства, прокуратури та суду.

Заявляючи відвід колегії суддів, заявники вказували, що судді Березовенко Р.В., Лапчевська О.Ф., Нежура В.А. не можуть брати участь у розгляді цивільної справи № 153/1653/19-ц і підлягають відводу, оскільки заявники вважають їх заінтересованими у результаті розгляду справи на користь відповідача з інших підстав, а саме, в зв`язку із внесенням до ухвал суду відомостей, які, на думку заявників, є неправдивими та викривленими.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 січня 2023 року відвід колегії суддів визнано необґрунтованим, заяву передано для вирішення відводу відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 ЦПК України іншому судді, який не входить до складу суду.

Після проведення автоматизованого розподілу справи та відповідно до ч. 8 ст.40 ЦПК України питання про відвід вирішується суддею судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Гуля В.В. без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи, викладені у заяві про відвід колегії суддів у складі суду:головуючого судді:Березовенко Р.В., Лапчевська О.Ф., Нежура В.А. приходжу до висновку про відсутність підстав для задоволення такої заяви з огляду на наступне.

Статтею 36 ЦПК України визначено перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або необ`єктивності судді.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір поки не доведено інше.

Заявляючи відвід колегії суддів, заявники вказували, що судді Березовенко Р.В., Лапчевська О.Ф., Нежура В.А. не можуть брати участь у розгляді цивільної справи № 153/1653/19-ц і підлягають відводу, оскільки заявники вважають їх заінтересованими у результаті розгляду справи на користь відповідача з інших підстав, а саме, в зв`язку із внесенням до ухвал суду відомостей, які, на думку заявників, є неправдивими та викривленими.

Вивчивши заяву про відвід, приходжудо висновку про необґрунтованість заявленого відводу оскільки зміст заяви про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Березовенко Р.В., суддів Лапчевської О.Ф., Нежури В.А., не свідчить про наявність підстав, передбачених статтею 36 ЦПК України, для відводу. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання відповідно до ч. 4 статті 36 ЦПК України не може бути підставою для відводу. Інших доводів заява не містить

За правилом ч.4.ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Підсумовуючи наведене, суд доходить висновку про те, що наведені в заяві про відвід колегії суддів твердження щодо внесення до ухвал суду відомостей, які на думку заявників, є неправдивими та викревлиними не свідчать про упередженість колегії суддів у складі головуючого судді:Березовенко Р.В., суддів Лапчевської О.Ф., Нежури В.А.

Також, слід зазначити, що нормами чинного законодавства визначено засади та окремі механізми реалізації прав всіх учасників судового процесу, в тому числі, забезпечення права на апеляційне та касаційне оскарження судових рішень, що може бути реалізовано у передбаченому чинним цивільно-процесуальним законодавством порядку у разі непогодження з процесуальними рішеннями судді.

Наразі, оцінка процесуальних дій суду при ухваленні рішень у справі відноситься до компетенції вищестоящих судів, і не може бути здійснена суддею, визначеним у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України для розгляду заяви про відвід.

Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006 року, визначено, що «Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття».

У відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляду справи в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Інші доводи які викладені у заяві про відвід сколегії суддів у складі головуючого судді: Березовенко Р.В., суддів Лапчевської О.Ф., Нежури В.А., зокрема щодо здійснення повторного непередбачуваного законом розгляду вже встановлених фактів і обставин і прийняття до розгляду зави про збільшення позовних вимог є незгодою з процесуальним рішенням суду та виключно їх власними припущеннями та не свідчать про існування об`єктивно обґрунтованих обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності суддів, а тому, відповідно до статті 36 ЦПК України, не можуть бути підставою для відводу судді.

Ураховуючи викладене, в задоволенні заявиОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відвід колегії суддів у складі суддів головуючого судді:Березовенко Р.В., суддів Лапчевської О.Ф., Нежури В.А. слід відмовити.

Керуючись ст. 36-37, 39-40, 44 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про відвід колегії суддів у складі головуючого судді:Березовенко Р.В., суддів Лапчевської О.Ф., Нежури В.А.,залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: В.В. Гуль