Справа №:755/8135/22
Провадження №: 2/755/2584/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" березня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Марфіної Н.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, заяви представника відповідача про поновлення процесуального строку та виклик і допит свідка в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Систем Кепітал Менеджмент» про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі і стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

у с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Систем Кепітал Менеджмент» про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі і стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

21.12.2022 року до суд надійшли заяви представника відповідача про поновлення процесуального строку та виклик і допит свідка, у яких представник просить поновити пропущений процесуальний строк для подання заяви про виклик і допит свідка, викликати в судове засідання та допитати в якості свідка ОСОБА_2 забезпечивши її участь в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів з ідентифікацією її особи посадовими особами Генерального консульства України у Гамбурзі, ФРН.

Вимоги заяв мотивовано тим, що відповідачем отримано інформацію про подану позовну заяву та відкрите провадження у справі лише 03.10.2022 року. Заява про виклик свідка мала бути подана до 07.10.2022 року. Отже строк для подання відповідної заяви відповідачем пропущений з поважних причин. Подання відповідної заяви протягом 30 днів з моменту відкриття провадження у справі було фактично неможливим в силу необізнаності відповідача про відкриття провадження у справі в момент його відкриття. У своєму відзиві на позовну заяву відповідач неодноразово звертався до письмових свідчень керівника напрямку внутрішнього аудиту ОСОБА_2, вона може підтвердити обставини щодо змісту та характеру трудових функцій та посадових обов`язків позивачки, факти та обставини втрати актуальності значної кількості посадових обов`язків позивача, причини втрати такої актуальності та факти і обставини виду комунікацій позивачки з роботодавцем. Свідок тимчасово проживає у Німеччині і її переміщення з-за кордону до місцезнаходження суду у м. Києві може бути небезпечним для життя та здоров`я свідка, враховуючи збільшену інтенсивність ракетних ударів по столиці України. Належна ідентифікація та встановлення особи ОСОБА_2 може бути забезпечена відповідними посадовими особами Генерального консульства України у Гамбурзі, ФРН. Посилаючись на положення ч. 9 ст. 10 ЦПК України відповідач вказує, що з 24.02.2022 року в процесуальне законодавство не внесено змін, які б врегульовували спірне питання участі осіб в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду на час дії воєнного стану, однак наявні підстави для застосування аналогії закону.

Суд вивчивши заяви представника відповідача про поновлення процесуального строку та виклик і допит свідка, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що стороні відповідача слід поновити процесуальний строк для подання заяви про виклик і допит свідка, натомість заява про виклик та допит свідка по суті її розгляду не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 91 ЦПК України, заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

Статтею 279 ЦПК України визначено, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Ураховуючи викладені норми чинного цивільного процесуального закону, дату постановлення ухвали суду про відкриття провадження у справі, та дату подання заяви представника відповідача про виклик та допит свідка, стороною відповідача пропущений процесуальний строк для подання заяви про виклик та допит свідка, який у даному випадку обмежується 30 днями з дня відкриття провадження у справі.

За змістом ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Поряд із цим, статтею 127 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідач отримав ухвалу суду про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та доданими до неї документами 03.10.2022 року.

19.10.2022 року відповідач направив на адресу суду заяву про виклик свідка, яка ухвалою суду від 06.12.2022 року була залишена без розгляду у зв`язку із пропущенням 30-денного строку для подання такої заяви і при цьому заява не містила клопотання про поновлення відповідного строку звернення до суду.

Вказану ухвалу суду сторона відповідача отримала 20.12.2022 року і 21.12.2022 року до суду надійшла заява представника відповідача про поновлення процесуального строку разом із заявою про виклик свідка.

Дати відкриття провадження у справі, фактичного отримання відповідачем копії ухвали суду про відкриття провадження, дати отримання відповідачем ухвали суду про залишення попередньої заяви про виклик свідка без розгляду та звернення до суду з повторною заявою про виклик свідка, на переконання суду свідчать про поважність причин пропуску строку, адже наявні об`єктивні обставини такого пропущення строку звернення до суду.

Поряд із цим, суд не вбачає підстав для задоволення заяви представника відповідача про виклик та допит свідка, ураховуючи наступне.

Згідно ч. 1 ст. 90 ЦПК України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

Частинами 1, 2 ст. 116 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є, зокрема, допит свідків.

Згідно ч. 3 ст. 116 ЦПК України, заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

У своїй заяві сторона відповідача просить викликати та допитати в якості свідка ОСОБА_2 шляхом участі свідка у засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з ОСОБА_2 із використанням власних технічних засобів за допомогою сервісу для проведення відеоконференції Еаsусоn, з ідентифікацією її особи посадовими особами Генерального консульства України в Гамбурзі, ФРН.

Натомість положеннями частин 7, 9, 10 ст. 212 ЦПК України передбачено, що свідок, перекладач, спеціаліст, експерт можуть брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції виключно в приміщенні суду. Копія ухвали про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду негайно надсилається до суду, який зобов`язаний організувати її виконання, та особі, яка братиме участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд, який забезпечує проведення відеоконференції, перевіряє явку і встановлює особи тих, хто з`явився, а також перевіряє повноваження представників.

Отже, чинний процесуальний закон не передбачає можливості участі свідка в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, навпаки закон встановлює чітке обмеження щодо можливості допиту свідка виключно в приміщенні суду (іншого суду), і не встановлює можливості допиту свідка в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів в приміщенні Генеральних консульств України з ідентифікацією свідка посадовими особами таких консульств.

Безпідставними є посилання сторони відповідача на положення Закону України «Про нотаріат», оскільки порядок здійснення цивільного судочинства визначається ЦПК України. Так, відповідно до ст. 1 ЦПК України, Цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Статтею 78 ЦПК України визначено, що суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Проведення допиту свідка у запропонований відповідачем спосіб буде порушенням вимог цивільного процесуального закону та призведе до недопустимості таких свідчень як доказів у справі.

Застосування положень ч. 9 ст. 10 ЦПК України, на які посилається сторона відповідача, не є можливим, оскільки процесуальний закон чітко визначає порядок допиту свідків і з введенням в державі воєнного стану відповідні норми не зазнали змін, а суд не має право перебирати на себе повноваження органів законодавчої влади.

На відміну від положень ч. 9 ст. 10 ЦПК України, наведені правовідносини урегульовані цивільним процесуальним законом.

Поскільки у своїх заявах представник відповідача посилається як на положення ст. 91 ЦПК України, так і на положення ст. 116 ЦПК України, суд зазначає, що дана ухвала може бути оскаржена в частині відмови у забезпеченні доказів шляхом допиту свідка згідно ст. 116 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1, 10, 78, 90, 91, 116, 126, 127, 212, 259-261, 279, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Поновити стороні відповідача процесуальний строк для подання заяви про виклик і допит ОСОБА_2 в якості свідка в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Систем Кепітал Менеджмент» про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі і стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

У задоволенні заяви представника відповідача про виклик і допит ОСОБА_2 в якості свідка в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Систем Кепітал Менеджмент» про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі і стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена лише в частині відмови у забезпеченні доказів в порядку ст. 116 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складений та підписаний суддею 10.03.2023 року.

Суддя -