Провадження № 2/679/332/2023
Справа № 679/899/23
УХВАЛА

23 жовтня 2023 року

місто Нетішин Хмельницької області

Нетішинський міський суд Хмельницької області у складі головуючого судді Безкровного І.Г., розглядаючи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживача банківських послуг,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Нетішинського міського суду Хмельницької області перебуває вказана цивільна справа.

05.10.2023 від представника відповідача ОСОБА_2 надійшла заява, в якій остання просила суд перейти до розгляду цієї справи в порядку загального позовного провадження, поновивши відповідачу процесуальний строк для подання відповідної заяви, а також (у разі задоволення відповідних заяв) провести підготовче засідання в режимі відеоконференції за участю представника відповідача поза межами приміщення суду з використанням нею власних технічних засобів. В обґрунтування заяви зазначалося, що існує необхідність (на думку представника відповідача) у розгляді цієї справи в порядку загального позовного провадження, оскільки ця справа потребує детального розгляду справи по суті та з`ясування всіх обставин, а саме щодо вчинення ОСОБА_1 дій, що призвели до списання коштів з її рахунку, які позивачем не визнаються, а також дослідження у судовому засіданні диску з відеозаписом розмови позивача з працівником «Гарячої лінії 3700» АТ КБ «ПриватБанк», раніше наданого представником відповідача на адресу суду. З огляду на це, а також з урахуванням складності справи, кількості учасників та особливостей предмета доказування представник ОСОБА_2 вважала за доцільне розглядати її саме в порядку загального позовного провадження. В обґрунтування заяви в частині поновлення строку для подання заяви про перехід до розгляду цієї справи в порядку загального позовного провадження та подальшого проведення судових засідань в режимі відеоконференції за участю представника ОСОБА_2 остання посилалася на запровадження в Україні воєнного стану (зокрема обумовлені ним повітряні тривоги та перебої в роботі урядових сайтів), що слід вважати поважною причиною для поновлення такого строку, а також відповідні рекомендації Ради суддів України.

Дослідивши заяву представника відповідача та матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Так, 21.08.2023 суддею було відкрите провадження у вказаній цивільній справі та визначено її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. У цій ухвалі відповідачу був встановлений строк у 15 днів (від дня вручення йому копії цієї ухвали та копії позову з додатками), протягом якого він мав право подати до суду відзив на позов. Крім того, в ухвалі було вказано, що у строк для подання відзиву відповідач також має право пред`явити зустрічний позов та подати клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін (а.с. 25).

Як вбачається із довідки про доставку електронного документа, копія відповідної ухвали була доставлена на електронного кабінету відповідача 22.08.2023, а відповідні паперові копії ухвали разом із копією позовної заяви та копіями доданих до неї документів були отримані відповідачем 28.08.2023 (а.с. 27, 29).

Відповідно до ч. 7 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин (ч.ч. 4, 5 ст. 277 ЦПК України).

Учасник справи зобовязаний виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України).

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

У статті 127 ЦПК України не визначено конкретного переліку причин, що відносяться до поважних і можуть бути підставою для поновлення пропущеного процесуального строку. Однак суд, керуючись верховенством права та основними засадами судочинства, повинен надати оцінку наведеним особою, яка подає відповідну заяву, обставинам на предмет поважності причин пропуску строку, встановити, чи є такий строк значним, та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з урахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Отже, вирішення питання про поновлення процесуального строку належить до дискреційних повноважень суду, і у кожній конкретній справі суд має ґрунтовно перевіряти, чи є обставини, на які посилається заявник, такими, що свідчать про наявність поважних причин для поновлення строку.

Суддя бере до уваги, що Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022, в Україні у зв?язку з військовою агресією Російської Федерації проти України був введений воєнний стан із 05:30 год. 24.02.2022 строком на 30 діб, який діє по теперішній час, позаяк останнього разу був продовжений Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 451/2023 від 26.07.2023, затвердженим Законом України № 3275-ІХ від 27.07.2023, з 05:30 год. 18.08.2023 строком на 90 діб, тобто до 15.11.2023.

Відповідно до рекомендацій Ради суддів України щодо роботи суддів в умовах воєнного стану від 02.03.2022 суддям необхідно виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків та по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану.

Разом із цим запровадження воєнного стану може бути підставою, яка відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку, лише якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такими обставинами.

Саме по собі введення воєнного стану на території всієї держави, який продовжений (і на теперішній час), без посилання на конкретні обставини, які були об`єктивно непереборними, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість саме позивачу своєчасному зверненню до суду у визначений законом строк, не може бути безумовною підставою для поновлення строку (постанова Верховного Суду від 03.11.2022 у справі № 560/15534/21).

Причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими доказами. Під час воєнного стану поновленню підлягають лише процесуальні строки, порушені з поважних причин (повітряна тривога, відсутність електрозабезпечення, неможливість використання транспорту, ракетне чи інше збройне ураження території, де знаходиться адвокат та/або відповідний орган, окупація вказаної території тощо).

Відповідний правовий висновок викладений зокрема у постанові Верховного Суду від 24.03.2023 у справі № 570/2653/21, тому суд враховує його при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин з огляду на приписи ч. 4 ст. 263 ЦПК України.

Суд наголошує, що представником відповідача не було надано суду жодних доказів на підтвердження неможливості подання такої заяви у встановлений судом строк, зокрема нефункціонування відділень АТ «Укрпошта» у м. Дніпро (через відсутність електропостачання, наявність повітряної тривоги або з інших причин внаслідок дії воєнного стану) або ж нефункціонування підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» у період з 12.09.2023 (останнього дня строку для подання такої заяви) по 05.10.2023 (дня фактичного подання такої заяви).

Отже, оскільки представником відповідача не наведені конкретні обставини, які були об`єктивно непереборними, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість саме відповідачу своєчасному зверненню до суду у встановлений судом строк, суд не вбачає підстав для задоволення відповідної заяви та поновлення процесуального строку для подання відповідачем заяви про перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження, позаяк безпідставне поновлення такого строку може призвести до порушення основних засад (принципів) цивільного судочинства, зокрема розумності строків розгляду справи судом та змагальності сторін, адже кожна сторона має нести ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (п.п. 4, 10 ч. 3 ст. 2 та ч. 4 ст. 12 ЦПК України).

При цьому суд бере до уваги, що часті повітряні тривоги та перебої у роботі урядових сайтів (на що посилалася представник відповідача) самі по собі не можуть бути поважною причиною пропуску строку з урахуванням того, що відповідна заява була подана представником через 23 дні після спливу встановленого судом строку для її подання, у той час як згідно з ч. 2 ст. 121 ЦПК України розумність процесуального строку має обумовлюватися тим, що він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 12, 43, 121, 126, 127, 258-261, 263, 277, 279 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_2 про поновлення строку для подання заяви про перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Залишити без розгляду заяву представника відповідача ОСОБА_2 про перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду у п`ятнадцятиденний строк із дня складення цієї ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя І.Г. Безкровний