Провадження № 2/643/3684/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.10.2023 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі судді Крівцова Д.А., за участю секретаря судових засідань Ісоєва К.М., представника позивача адвоката Селезень С.В., відповідача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Гофельд Г.С., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить:

1. Визнати квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 спільним майном подружжя;

2. Визнати за позивачем право власності на 1/2 частку Квартири.

Цивільна справа № 643/18270/20 за вказаним позовом надійшла до Московського районного суду м. Харкова на підставі ухвали Октябрського районного суду м. Харкова від 28.06.2023.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 30.08.2023 року цивільну справу призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 05.10.2023.

05.10.2023 року в підготовчому судовому засіданні від представника відповідача адвоката Гофельд Г.С. надійшла зустрічна позовна заява, в якій вона просить:

1. Визнати спільною сумісною власністю (спільним майном подружжя) ОСОБА_1 та ОСОБА_2 майно, що придбане в період шлюбу, а саме:

- Квартиру за вказаною вище адресою;

- транспортний засіб «Nissan Murano», державний номерний знак НОМЕР_1 , 2017 року випуску, який було зареєстровано на ОСОБА_2 ;

- грошові кошти, отримані від продажу транспортного засобу Volkswagen, номерний знак НОМЕР_2 , 2013 року випуску;

2. В порядку поділу спільного майна подружжя та відступлення від засад рівності часток подружжя:

- визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частку Квартири;

- визнати право особистої власності ОСОБА_2 на транспортний засіб «Nissan Murano», державний номерний знак НОМЕР_1 , 2017 року випуску;

3. В порядку поділу спільного майна подружжя:

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/3 частки Квартири;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на половину грошових коштів, отриманих від продажу транспортного засобу Volkswagen, номерний знак НОМЕР_2 , 2013 року випуску, в розмірі 84700,00 грн, що є половиною від вартості 169400,00 грн.;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на грошову компенсацію у розмірі 304982,46 грн., що є половиною від 609964,93 грн. еквіваленту 21900 доларів США;

4. В порядку регресу (зворотної вимоги) щодо сплати заборгованості за договором позики від 20.12.2011 стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 40000,00 доларів США.

У підготовчому судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 та її представник адвокат Гофельд Г.С. просили прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним.

Представник ОСОБА_2 адвокат Селезень С.В. в підготовчому судовому засіданні 05.10.2023 заперечувала проти прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним.

Відповідно до ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Частиною 1 ст. 194 ЦПК України визначено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Дослідивши отримані матеріали, судом встановлені недоліки зустрічної позовної заяви, які унеможливлюють вирішення судом питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним та об`єднання в одне провадження вимог за вказаними позовами, а саме.

Згідно п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Положеннями ч. 5 ст. 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Позивачем за зустрічним позовом до заяви додані копії письмових доказів (документів), перелік яких наведений в заяві. Проте всупереч вказаних положень законодавства в зустрічній позовній заяві не зазначено про наявність у позивача за зустрічним позовом або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до зустрічної позовної заяви.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положеннями ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що ставка судового збору за подання до суду позовної заяви з позовними вимогами майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно п. 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, визначається загальною сумою всіх вимог.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Як вбачається з роз`яснень, викладених в п.п. «а» п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Позивачем за зустрічним позовом визначено ціну позову в розмірі 647066,44 грн.

Встановлену позивачем за зустрічним позовом ціну позову, яка за доводами зустрічної позовної заяви складає 647066,44 грн., суд вважає такою, що вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна з огляду на таке.

Позивачем за зустрічним позовом у тому числі пред`явлено вимогу про стягнення з ОСОБА_2 грошових коштів у розмірі 40000,00 доларів США.

Станом на дату пред`явлення зустрічного позову, а саме 05.10.2023, офіційний курс гривні до долару США, встановлений НБУ, складає 36,6023 грн. за 1 долар США.

Таким чином, 40000,00 доларів США, вимогу про стягнення яких заявлено позивачем за зустрічним позовом, еквівалентні 1464092, 00 грн.

Виходячи з наведеного, ціна позову, виходячи тільки з вимоги про стягнення грошових коштів в сумі 40000,00 доларів США, складає 1464092, 00 грн.

Позивачем за зустрічним позовом також пред`явлено позовні вимоги про визнання за нею права власності на грошові кошти в розмірі 84700,00 грн. та 304982,46 грн.

З урахуванням наведених вимог, ціна позову складає 1853774,46 грн. (1464092, 00 грн. + 84700,00 грн. + 304982,46 грн.).

Крім вказаних вище вимог на загальну суму 1853774,46 грн., позивачем також пред`явлено вимогу про визнання за нею права власності на 2/3 частки 3-кімнатної Квартири.

Даних щодо дійсної вартості вказаної Квартири матеріали справи, у тому числі зустрічного позову, не містять.

Ураховуючи наведене, суд на підставі ч. 2 ст. 176 ЦПК України, ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» попереднього визначає розмір судового збору в максимальному розмірі, передбаченому законодавством України, а саме в сумі 13420,00 грн., що дорівнює 5 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки 1 % вартості спірного майна вочевидь перевищує максимально можливий розмір судового збору.

За таких обставин сплаті підлягає судовий збір у розмірі 13420,00 грн., який необхідно сплатити за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК Харків обл/мХар Салтіввсь//22030101, код отримувача (код ЄДРПОУ) 37999607, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0020657, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Як вбачається з доводів представника позивача за зустрічним позовом та матеріалів справи, під час розгляду справи попереднім складом суду ОСОБА_1 також пред`являла зустрічний позов та сплатила судовий збір за його пред`явлення в розмірі 6470,66 грн.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 24.09.2021 зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу. Як вбачається з вказаної ухвали та матеріалів справи, питання про повернення ОСОБА_1 сплаченого судового збору в розмірі 6470,66 грн. судом не вирішувалось.

У підготовчому судовому засіданні 05.10.2023 представник позивача на зустрічним позовом під час обговорення питання щодо сплати судового збору зазначила, що судовий збір ними повторно не сплачувався, оскільки був сплачений раніше у вказаній вище сумі 6470,66 грн.

Також зазначила, що суду буде наданий оригінал (дублікат) квитанції про сплату судового збору в розмірі 6470,66 грн.

За таких обставин суд роз`яснює позивачу за зустрічним позовом та її представнику, що вони не позбавлені права надати суду оригінал (дублікат) квитанції про сплату судового збору в розмірі 6470,66 грн., який був сплачений ними раніше, та з урахуванням наведених обставин додатково сплатити судовий збір у розмірі 6949,34 грн. (13420,00 грн. - 6470,66 грн.).

Згідно п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

Частиною 1 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

В якості додатків до зустрічного позову зазначена квитанція з записом розмов подружжя щодо спірного майна.

Проте вказаний документ в матеріалах зустрічного позову відсутній.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Способами усунення недоліків позовної заяви є наступні:

1. Надати суду уточнену зустрічну позовну заяву, в якій крім вже зазначених відомостей додатково вказати про наявність у позивача за зустрічним позовом або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, які зазначені в якості додатків до позову.

2. У відповідності до положень ч. 1 ст. 177 ЦПК України надати суду примірник уточненої зустрічної позовної заяви - для вручення відповідачу за зустрічним позовом.

3. Надати суду оригінал квитанції (квитанцій) про сплату судового збору в загальному розмірі 13420,00 грн.

4. Надати суду в двох примірниках квитанцію з записом розмов подружжя щодо спірного майна або виключити вказаний документ з переліку документів (доказів), що додаються до зустрічного позову.

Керуючись ст. 95, 175, 177, 185, 193-194, 258-261, 353 ЦПК України

УХВАЛИВ

Зустрічну позовну заяву адвоката Гофельд Ганни Сергіївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху, надавши позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом, що якщо вона відповідно до цієї ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, та усуне вказаній в цій ухвалі недоліки, зустрічна позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо вона не усуне недоліки зустрічної позовної заяви у встановлений строк, заява вважатиметься неподаною та буде повернута. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Д.А. Крівцов