Справа № 496/1003/23
Провадження № 2/496/958/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2023 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Пасечник М.Л., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Чимириса Олександра Вікторовича про забезпечення позову по справі за цивільним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Голованівського нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Тетяна Станіславівна про усунення від права спадкування, встановлення факту постійного проживання разом із спадкоємцем на час відкриття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Чимирис О.В., який представляє інтереси ОСОБА_1 , звернуся до суду з позовом до відповідача та третьої особи, в якому просить суд встановити факт постійного спільного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом зі спадкодавцем, рідним братом ОСОБА_3 , на час відкриття спадщини, за адресою: АДРЕСА_1 у період з 2007 року по день смерті брата, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; усунути від права на спадкування ОСОБА_2 після смерті батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ; стягнути з відповідача ОСОБА_2 судові витрати на користь позивача.

На адресу суду 15.09.2023 року надійшла заява від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Чимирис О.В. про забезпечення позову, в якій останні просив суд: заборонити приватному нотаріусу Голованівського районного нотаріального округу Веліховській Т.С. видавати свідоцтво про право на спадщину, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та вчиняти реєстраційні дії щодо реєстрації права власності на спадкове майно до набрання законної сили рішенням суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Голованівського нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Т.С. про усунення від права спадкування, встановлення факту постійного проживання разом із спадкоємцем на час відкриття спадщини; заборонити приватному нотаріусу Голованівського районного нотаріального округу Веліховській Т.С. видавати свідоцтво про право на спадщину, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та вчиняти реєстраційні дії щодо реєстрації права власності на спадкове майно до набрання законної сили рішенням суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Голованівського нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Т.С. про усунення від права спадкування, встановлення факту постійного проживання разом із спадкоємцем на час відкриття спадщини; вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на житловий будинок та земельну ділянку, з належними до будинку надвірними будівлями у відповідності до технічного паспорта на житловий будинок по АДРЕСА_1 .

Свою заяву представник мотивував тим, що ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, предметом позову є нерухоме майно у вигляді спадщини, що складається з житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що належав матері позивача ОСОБА_4 на праві приватної власності. У вказаному житловому будинку спільно проживали мати позивача ОСОБА_4 (власник), брат позивача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , після її смерті відкрилась спадщина. Рідний брат позивача ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті матері та рідного брата позивач звернувся із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховської Т. Зі слів приватного нотаріуса Т. Веліховської стало відомо, що також із заявою про прийняття спадщини за законом до цього ж нотаріуса звернулася відповідач ОСОБА_2 , яка являється донькою рідного брата позивача - ОСОБА_3 та наполягала на виданні їй свідоцтва про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_3 та баби ОСОБА_4 . На думку представника позивача, оскільки житловий будинок, за адресою АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_4 на праві приватної власності, без згоди позивача може бути успадковане з отриманням свідоцтва про право на спадщину за законом та відчужено відповідачем ОСОБА_2 на користь будь якій іншій особі, то існує досить висока імовірність того факту, що відповідач може будь - який момент здійснити відчуження спірного житлового будинку на користь інших осіб, що може значно ускладнити або взагалі зробити неможливим виконання рішення суду, у зв`язку представник звернувся до суду з вказаною заявою.

Відповідно до ст.153 ЦПК України суд розглянув заяву про забезпечення позову без виклику осіб.

Дослідивши заяву про забезпечення позову та додані до неї письмові докази, суд вважає, що в заяві про забезпечення позову слід відмовити виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Вирішуючи питання про забезпечення позову та приймаючи відповідне рішення, суд зобов`язаний враховувати обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначені ним докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно до ст. 151 ЦПК України: заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити:1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Згідно із ч. ч. 1-5 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

З аналізу вищенаведених норм цивільного процесу вбачається, що метою застосування заходів зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування можливих збитків відповідача (заінтересованої особи), які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Питання вжиття заходів зустрічного забезпечення вирішуються судом, який остаточно і визначає захід зустрічного забезпечення, який має бути вжитий в кожному конкретному випадку з урахуванням обставин справи.

Заявник не наділений правом на вирішення доцільності застосування зустрічного забезпечення, тобто вказані заходи застосовуються не за ініціативою заявника.

Заявник або представник заявника мають лише зазначити в заяві про забезпечення позову пропозицію щодо зустрічного забезпечення, зокрема, щодо розміру грошової суми, яку вони можуть внести на депозитний рахунок суду. Дана пропозиція враховується судом при визначенні остаточного розміру зустрічного забезпечення. У разі якщо заявник не має можливості внести відповідну суму, він має повідомити суду поважні причини відсутності такої можливості.

Вищевказані вимоги закону заявником не виконані, зокрема, не вказано відомостей щодо внесення пропозицій заявником з приводу зустрічного забезпечення.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31.07.2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Н. проти Нідерландів», ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Згідно ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, заявник повинен обґрунтувати причини звернення з такою заявою та надати суду докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Таким чином, в кожному конкретному випадку, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суду належить встановити наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду у разі задоволення позову. При цьому обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.

З урахуванням того, що представником позивача не було надано до суду належних доказів, щодо застосування зазначеного в заяві забезпечення, а також з урахуванням того, що представником позивача не було зазначено, відповідно до ст.151 ЦПК України пропозиції щодо зустрічного забезпечення, суд вважає, що в задоволенні заяви слід відмовити.

Разом з тим, відповідно до п. 3 Глави 2 Розділу I і п. 4.13 Глави 10 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, за обґрунтованою письмовою заявою заінтересованої особи, яка звернулася до суду, та на підставі отриманого від суду повідомлення про надходження позовної заяви заінтересованої особи, яка оспорює право або факт, про посвідчення якого просить інша заінтересована особа, вчинення нотаріальної дії зупиняється до вирішення справи судом.

Отже, для зупинення вчинення нотаріальної дії, у даному випадку видачі свідоцтв про право на спадщину, позивач має право звернутися до нотаріуса з відповідною письмовою заявою, що передбачено відповідним нормативно-правовим актом, що регулює роботу нотаріусів.

Так, дослідивши зміст заяви про забезпечення позову, суд прийшов до висновку, що вона не підлягає задоволенню, у зв`язку з необґрунтованістю.

Крім того, суд роз`ясняє представнику позивача, відмова не позбавляє представника позивача на повторне звернення до суду із заявою про забезпечення позову в порядку встановленому ЦПК України.

Керуючись ст. ст.150-153 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Чимириса Олександра Вікторовича про забезпечення позову по справі за цивільним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Голованівського нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Тетяна Станіславівна про усунення від права спадкування, встановлення факту постійного проживання разом із спадкоємцем на час відкриття спадщини, залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Біляївський районний суд Одеської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Суддя М.Л. Пасечник