Справа № 357/1653/23
Провадження № 2/357/1037/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 жовтня 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Пустовій Ю. В.,

відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Лідке Філліп-Йонатан про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Лідке Філліп-Йонатана у якому просить розірвати шлюб між сторонами, зареєстрований 22.02.2019 року Білоцерківським міськрайонним відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 143.

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач перебуває з Лідке Філліп-Йонатан у зареєстрованому шлюбі з 22.02.2019 року, від шлюбу дітей не мають, спільне сімейне життя з відповідачем не склалося через несумісність характерів та поглядів на сімейне життя, в сім`ї відсутнє взаєморозуміння, втрачені почуття, а тому позивач просить шлюб розірвати.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 лютого 2023 року матеріали позовної заяви було передано на розгляд судді Ярмолі О.Я.

Ухвалою судді від 13.02.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви (а.с.13,14).

28.02.2023 року на адресу суду надійшло клопотання про усунення недоліків позовної заяви (а.с.17,18).

Ухвалою судді від 01.03.2023 року було відкрито провадження у даній справі, постановлено провести її розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання (а.с.19).

Ухвалою судді від 22.03.2023 року було зупинено провадження у справі № 357/1653/23, у зв`язку зі зверненням з судовим дорученням про надання правової допомоги (вручення документів) до Центрального Органу запитуваної держави Федеративної Республіки Німеччина (а.с.24,25).

13.10.2023 року позивач подала суду заяву в якій просила долучити до матеріалів справи засвідчений переклад заяви відповідача Лідке Філліп-Йонатана про згоду на розірвання шлюбу, розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Відповідно до вимог ст. 211 ч. 3 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутністю.

Відповідач Лідке Філліп-Йонатана в судове засідання не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином, відповідно до вимог чинного законодавства, відомості про що містяться в матеріалах справи. Позов визнав, просив провести розгляд справи без його участі.

Судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі, зареєстрованому 22.02.2019 року Білоцерківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 143, що підтверджується свідоцтвом про шлюб виданим 22.02.2019 року (а.с.8). Від даного шлюбу у сторін дітей не має.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що сторони припинили подружні відносини, мають різні інтереси та погляди на життя, не ведуть спільного господарства, не підтримують шлюбних стосунків, тривалий час проживають окремо. Позивач зазначила, що збереження сім`ї неможливе і дане суперечить її інтересам, ОСОБА_1 наполягає на розірванні шлюбу.

Суд зауважує, що відповідач у даній справі, є громадянином іноземної держави, а саме, як вбачається з копії свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 від 22.02.2019, Лідке Філліп-Йонатан є громадянином Федеративної Республіки Німеччина.

Задовольняючи позов, суд виходив з наступного.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Питання, що виникають у сфері приватноправових відносин з іноземним елементом (хоча б один учасник правовідносин є іноземцем, особою без громадянства або іноземною особою; об`єкт правовідносин знаходиться на території іноземної держави; юридичний факт, який створює, змінює або припиняє правовідносини, мав чи має місце на території іноземної держави), у тому числі й питання підсудності судам України справ з іноземним елементом, вирішуються згідно із Законом України «Про міжнародне приватне право».

Відповідно до п.11 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами цивільних справ з іноземним елементом», передбачено, що правові наслідки шлюбу з іноземним елементом визначаються ст.60 Закону України «Про міжнародне приватне право». Правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, тобто правом тієї держави, громадянами якої вони є одночасно, а за його відсутності - правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі. Наприклад, якщо подружжя, що є громадянами різних держав, спільно проживали на території України і на час розірвання шлюбу хоча б один з них продовжує проживати на її території, то розірвання шлюбу здійснюється за законодавством України. У випадку відсутності такої ситуації - правові наслідки шлюбу визначаються правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином.

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про міжнародне право» припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків.

Судом встановлено, що шлюб між сторонами було зареєстровано в Україні, Білоцерківським міськрайонним відділом ДРАЦС ГТУЮ у Київській області, та позивач є громадянином України і проживає в Україні, а отже, розірвання шлюбу здійснюється за законодавством України.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно положень частини третьої та четвертої ст. 56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Частина 2 ст. 112 СК України передбачає, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно з ч. 3 ст. 115 СК України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

На підставі викладеного, враховуючи визнання позову відповідачем та категоричну позицію позивача щодо розірвання шлюбу, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя сторін і збереження їхнього шлюбу є недоцільним, і це суперечить інтересам позивача.

Враховуючи те, що збереження шлюбу можливе тільки на почуттях взаємної любові та поваги, взаєморозуміння та взаємодопомоги, що є морально-правовою основою шлюбу, при наявності бажання обох сторін, суд вважає за можливе шлюб між сторонами розірвати, оскільки підстави для його збереження відсутні, на що було вказано вище в рішенні.

Позивач просила залишити судові витрати за собою.

Керуючись ст. ст. 4, 10, 12, 13, 17, 18, 76-81, 200, 206, 258-259, 263-268, 273, 352, 354-355 ЦПК України, ст.ст. 104, 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В :

Шлюб між ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 / РНОКПП відсутній, уродженець Бонн-Бад Готесберг, громадянин Федеративної Республіки Німеччина/ та ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП НОМЕР_2 , уродженка м.Біла Церква Київська область, громадянка України/, зареєстрований 22.02.2019 року у Білоцерківському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 143 - розірвати.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст рішення суду виготовлено 17.10.2023 року.

Суддя О. Я. Ярмола