УХВАЛА

08 листопада 2023 року

м. Київ

справа № 707/1591/18

провадження № 61-4454св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Петрова Є. В.,

розглянувши у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу першого заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури на постанову Черкаського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року у справі за позовом заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури до Свидівоцької сільської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: Черкаське регіональне управління водних ресурсів, приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Науменко Тетяна Миколаївна, ОСОБА_5 , про визнання незаконним та скасування рішення Свидівоцької сільської ради, визнання недійсними свідоцтв на право власності на земельну ділянку, визнання недійсними договорів купівлі-продажу, витребування земельних ділянок,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст вимог і рішень судів

У серпні 2018 року заступник керівника Черкаської місцевої прокуратури звернувся до суду з позовом в якому просив;

- визнати незаконним та скасувати рішення Свидівоцької сільської ради Черкаського району «Про затвердження проектів із землеустрою та надання земельних ділянок у власність громадянам» від 10 липня 2015 року № 53-18 в частині відведення

ОСОБА_1 , земельної ділянки за кадастровим номером :04:005:0179 та ОСОБА_2 , земельної ділянки за кадастровим номером :04:005:0182 загальною площею по 0,1000 га кожна, що розташовані в адміністративних межах Свидівоцької сільської ради Черкаського району, в межах населеного пункту

с. Свидівок;

- визнати незаконними та скасувати свідоцтва про право власності НОМЕР_1

від 17 липня 2015 року видане ОСОБА_1 та НОМЕР_2 від 17 липня 2015 року видане ОСОБА_2 ;

- визнати недійсними договори купівлі-продажу, а саме: від 27 грудня 2017 року

№ 2092 укладений між ОСОБА_1 і ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Науменко Т. М., та

від 26 серпня 2015 року № 1379 укладений між ОСОБА_2 і ОСОБА_4 , посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Захарченко А. І.;

- витребувати у ОСОБА_3 , земельну ділянку, розташовану в адміністративних межах Свидівоцької сільської ради Черкаського району, за кадастровим номером :04:005:0179, загальною площею 0,1000 га, що належить йому на підставі договору купівлі-продажу на користь громади с. Свидівок, в особі Свидівоцької сільської ради;

- витребувати у ОСОБА_4 , земельну ділянку, розташовану в адміністративних межах Свидівоцької сільської ради Черкаського району, за кадастровим номером :04:005:0182, загальною площею 0,1000 га, що належить йому на підставі договору купівлі-продажу на користь громади с. Свидівок, в особі Свидівоцької сільської ради.

Черкаський районний суд Черкаської області рішенням від 17 березня 2021 року позов задовольнив частково.

Визнав незаконним та скасував рішення Свидівоцької сільської ради Черкаського району «Про затвердження проектів із землеустрою та надання земельних ділянок у власність громадянам» № 53-18 від 10 липня 2015 року в частині відведення

ОСОБА_1 земельної ділянки за кадастровим номером :04:005:0179, загальною площею 0,1000 га, що розташована в адміністративних межах Свидівоцької сільської ради Черкаського району, в межах населеного пункту

с. Свидівок.

Визнав незаконним та скасував рішення Свидівоцької сільської ради Черкаського району «Про затвердження проектів із землеустрою та надання земельних ділянок у власність громадянам» № 53-18 від 10 липня 2015 року в частині відведення

ОСОБА_2 земельної ділянки за кадастровим номером :04:005:0182, загальною площею 0,1000 га, що розташована в адміністративних межах Свидівоцької сільської ради Черкаського району, в межах населеного пункту

с. Свидівок.

В задоволенні решти позовних вимог відмовив, вирішив питання розподілу судових витрат.

Черкаський апеляційний суд постановою від 23 лютого 2023 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 задовольнив.

Рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 17 березня 2021 року скасував в частині визнання незаконним та скасування рішення Свидівоцької сільської ради Черкаського району «Про затвердження проектів із землеустрою та надання земельних ділянок у власність громадянам» № 53-18 від 10 липня 2015 року, в частині відведення ОСОБА_1 земельної ділянки за кадастровим номером :04:005:0179, загальною площею 0,1000 га, що розташована в адміністративних межах Свидівоцької сільської ради Черкаського району, в межах населеного пункту с. Свидівок та ухвалив нове рішення в оскаржуваній частині, яким у задоволенні позову відмовив.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги

У березні 2023 року перший заступник керівника Черкаської обласної прокуратури Сидор О. подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Черкаського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року в якій просив оскаржену постанову в частині відмови у задоволенні позову прокурора в частині визнання незаконним та скасування рішення Свидівоцької сільської ради «Про затвердження проектів із землеустрою та надання земельних ділянок у власність громадянам» № 53-18

від 10 липня 2015 року щодо відведення ОСОБА_1 земельної ділянки з кадастровим номером :04:005:0179 площею 0,10 га, скасувати, а рішення місцевого суду про часткове задоволення позову прокурора в цій частині залишити в силі.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Верховний Суд ухвалою від 17 квітня 2023 року відкрив касаційне провадження у цій справі та витребував з Черкаського районного суду Черкаської області справу

№ 707/1591/18.

02 травня 2023 року справа № 707/1591/18 надійшла до Верховного Суду.

Позиція та висновки Верховного Суду

Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Щодо клопотання заступника керівника Черкаської обласної прокуратури Сидора О. про розгляд справи за участі представника Офісу Генерального прокурора та представника Черкаської обласної прокуратури

Заступник керівника Черкаської обласної прокуратури Сидор О. укасаційній скарзі заявив клопотання про розгляд справи за участі представника Офісу Генерального прокурора та представника Черкаської обласної прокуратури.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції (частина друга).

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Абзац другий частини першої даної статті визначає, що у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.

Європейський суд з прав людини неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Вочевидь, «публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6, а саме справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь-якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції» (рішення

від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, § 25).

Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема і в суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій. Зокрема тому ЄСПЛ не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права (рішення у справі «Axen v. Germany», § 28).

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не представив переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання.

Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Верховний Суд створив учасникам процесу у цій справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

З огляду на вказане касаційна скарга розглядається без повідомлення та виклику учасників справи.

Отже, оскільки ЦПК України передбачає можливість розгляду справи у письмовому провадженні без виклику учасників справи, аргументи про розгляд справи за участю сторін у справі є непереконливими, тому відсутня необхідність у виклику осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, у зв`язку із чим у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись статтями 389, 394, 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання заступника керівника Черкаської обласної прокуратури Остапа Сидора про розгляд справи за участі представника Офісу Генерального прокурора та представника Черкаської обласної прокуратури.

Справу за позовом заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури до Свидівоцької сільської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: Черкаське регіональне управління водних ресурсів, приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Науменко Тетяна Миколаївна, ОСОБА_5 , про визнання незаконним та скасування рішення Свидівоцької сільської ради, визнання недійсними свідоцтв на право власності на земельну ділянку, визнання недійсними договорів купівлі-продажу, витребування земельних ділянок за касаційною скаргою першого заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури на постанову Черкаського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними в ній матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:І. В. Литвиненко

А. І. Грушицький

Є. В. Петров