Справа № 705/4530/21 Провадження №2-во/694/9/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

25.09.2023 року м. Звенигородка

Суддя Звенигородського районного суду Черкаської області Сакун Д. І., за участю секретаря судового засідання Литвин Н. М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні,-

в с т а н о в и в :

15.09.2023 року в системі «Електронний суд» сформована заява ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні, в якій вона просить виправити описку в ухвалі Звенигородського районного суду Черкаської області від 26.05.2023 року, а саме: з «Звенигородський районний суд Черкаської області» на «Звенигородський районний суд». Заява мотивована тим, що відповідно до свідоцтва про державну реєстрацію такої назви юридичної особи як «Звенигородський районний суд Черкаської області» не існує, натомість є юридична особа «Звенигородський районний суд». Відтак в ухвалі невірно зазначено назву судової установи - Звенигородський районний суд Черкаської області. Вважає, що при виготовленні тексту ухвали було допущено описку у даті виготовлення ухвали.

Надавши належну оцінку підставам для вирішення питання щодо виправлення описки в ухвалі судді Звенигородського районного суду Черкаської області Сакун Д.І. від 26.05.2023 року за заявою ОСОБА_1 , суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

ОСОБА_1 у заяві просить виправити описку в ухвалі, замість назви судової установи «Звенигородський районний суд Черкаської області» вказати «Звенигородський районний суд».

Судом встановлено, що 23.05.2023 до Звенигородського районного суду Черкаської області надійшла справа за первісною позовною заявою Уманського комунального підприємства «Уманьтеплокомуненерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надання послуг з централізованого опалення та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до Уманського комунального підприємства «Уманьтеплокомуненерго» про захист прав споживача.

Ухвалою судді Звенигородського районного суду Черкаської області Сакун Д.І. 26.05.2023 року справу прийнято до свого провадження.

Судом не встановлено будь-яких описок на предмет невірного зазначення назви судової установи у вказаній ухвалі.

Так указом Президента України №7/2020 від 14 січня 2020 року було призначено на посаду судді Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_2 . Ухвала від 26.05.2023 року виносилась суддею зазначеного суду одноособово. Відтак в ухвалі від 26.05.2023 міститься точне найменування посади.

Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер і можуть ускладнити виконання рішення. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

Якщо зіставити названу заявником описку з визначенням описки в розумінні процесуального закону, то можна дійти висновку, що в ухвалі Звенигородського районного суду Черкаської області від 26.05.2023 року не допущено описок, які б підлягали виправленню, оскільки в даній ухвалі вказана дійсна назва посади особи, яка виносила вказану ухвалу.

Відповідно до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 77 ЦПК України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною 2 статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відтак, доказів протилежного заявником не надано. Відсутність належних доказів позбавляє можливості суд пересвідчитися в обґрунтованості заяви ОСОБА_1 .

Оскільки Ухвала судді Звенигородського районного суду Черкаської області Сакун Д.І. від 26.05.2023 не містить жодних описок щодо невірного зазначення назви судової установи, тому, на переконання суду, заява про виправлення описки є необґрунтованою.

В п. 19 постанови Пленуму про виправлення описки в ухвалі суду від 16.11.2016 "Про судове рішення у цивільній справі" роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Відповідний правовий висновок міститься і в постанові Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі №761/14537/15-ц (провадження 61-3069св21).

З урахуванням зазначеного, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про виправлення описки, не відповідає законодавчо закріпленому інституту виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні, тому її заява про виправлення описки в рішенні суду є необґрунтованоюі відповідно відсутні підстави для її задоволення.

На підставі вищевикладеного і керуючись ст.ст. 260,269,353 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів з дня підписання даної ухвали.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Д.І. Сакун