КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 370/2546/21
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/4267/2023
Головуючий у суді першої інстанції: Мазки Н.Б.
Доповідач у суді апеляційної інстанції:Семенюк Т.А.
У Х В А Л А

12 січня 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - Семенюк Т.А.,

Суддів - Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М.,

перевіривши виконання вимог ст. ст. 354, 356, 357 ЦПК України за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Макарівського районного суду Київської області від 26 серпня 2022 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа на стороні позивача без самостійних вимог: Макарівський відділ Державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визначення прізвища дитини,-

В С ТА Н О В И В :

Рішенням Макарівського районного суду Київської області від 26 серпня 2022 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, 06 грудня 2022 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, вважаючи, що при ухваленні оскаржуваного рішення судом порушено норми процесуального та матеріального права, не враховано обставини, які мають суттєве значення для справи.

Крім того, в апеляційній скарзі апелянт просила поновити строк на апеляційне оскарження рішення Макарівського районного суду Київської області від 26 серпня 2022 року вказуючи, що 02 листопада 2022 року отримала вказане рішення, а після отримання судового рішення, у зв`язку з відсутністю електроенергії та перебуванням на її утриманні малолітньої дитини була позбавлена можливості подати вчасно апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 грудня 2022 року вказані у клопотанні причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнано неповажними, апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням підстав для поновлення строку.

На виконання вимог ухвали суду, 11 січня 2023 року ОСОБА_1 подала заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, в якій зазначила, що оскільки розгляд справи відбувався без її участі, вона не була присутня під час проголошення судового рішення, яке у визначений законом строк не направлялося апелянту, а тому вважає наведені причини несвоєчасного подання апеляційної скарги поважними, не заперечуючи, що рішення отримано 31.10.2022 року, проте у зв`язку із перебуванням на її утриманні малолітньої дитини була позбавлена можливості подати вчасно апеляційну скаргу та звернутись до адвоката.

Перевіривши матеріали цивільної справи, доводи заяви щодо підстави поновлення строку колегія суддів вважає, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

Згідно норм процесуального закону, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції має відбуватись з дотриманням певних умов.

Порядок розгляду апеляційної скарги, що надійшла до суду апеляційної інстанції після закінчення апеляційного розгляду справи визначено ст. 370 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд поновлює процесуальний строк, встановлений законом або судом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

При цьому поважні причини - це ті обставини, що вказують на безпосереднє унеможливлення або ускладнення можливості вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, що виникли об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк.

Згідно ч. 1 ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.12.2020 року в справі № 521/2816/15-ц (провадження № 61-14230сво18) зроблено висновок про те, що: «апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод»

Відповідно до вимог статті 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, 26 серпня 2022 року постановлено оскаржуване рішення, 07 вересня 2022 року оприлюднено в ЄДРСР, 06 грудня 2022 року подано апеляційну скаргу, тобто скаржником пропущено встановлений ст. 354 ЦПК України строк.

Посилання апелянта про неможливість звернутися за отриманням правової допомоги до адвоката або центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги, у зв`язку із віддаленість місця здійснення адвокатської діяльності, колегія суддів не приймає, оскільки всупереч приписам пункту 4 частини четвертої статті 356 ЦПК України підтверджуючих доказів про таке суду не надала.

З 24 лютого 2022 року відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено режим воєнного стану.

Безумовно, що стан війни в Україні створює перешкоди для реалізації своїх прав на судовий захист.

Разом з тим, апелянту необхідно зазначити поважні причини та вказувати які об`єктивні перешкоди у визначений період унеможливлювали подати апеляційну скаргу вчасно.

Саме ж по собі посилання на військовий стан, без обґрунтування та доведення конкретних обставин, які об`єктивно перешкоджали вчиненню певних дій, не може вважатися належною підставою для поновлення процесуальних строків (Постанова КАС ВС по справі №560/15534/21 від 03.11.2022 року).

Отже доводи апелянта про повітряні тривоги та систематичне відключення електроенергії не є безумовною причиною для поновлення строку, оскільки в заяві не наведено знову ж таки жодної об`єктивної причини неможливості подати апеляційну скаргу чи то безпосередньо до суду, чи надіслати поштовим зв`язком, роботу якого в Україні не було припинено.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша стаття 44 ЦПК України).

Водночас особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно строків подання, форми і змісту скарги, в тому числі щодо доведення поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, що є проявом добросовісного користування процесуальними правами.

У заяві, яка надійшла на адресу апеляційного суду 11 січня 2023 року, апелянт фактично вказала ті ж самі підстави поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, які ухвалою апеляційного суду від 21 грудня 2022 року визнані неповажними. Обставини, які є об`єктивно непереборними та підтверджують неможливість вчасного оскарження рішення суду першої інстанції в заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду не наведені.

В матеріалах справи міститься розписка апелянта на внутрішньому боці обкладинки в кінці тому, де зазначено, що ОСОБА_1 отримала 31 жовтня 2022 року оскаржуване рішення, тобто встановлений ст. 354 ЦПК України тридцятиденний строк з дня вручення повного рішення суду минув 30 листопада 2022 року, проте апелянт не обґрунтовує в заяві пропущений строк з моменту отримання і до моменту подачі апеляційної скарги 06 грудня 2022 року, а це загалом 36 календарних днів, хоча отримавши вказану копію рішення була обізнана з результатами прийнятого рішення та порядком і строком його оскарження.

Із цього слідує висновок про те, що апелянт поза розумним сумнівом булаобізнана про ухвалення рішення у справі та мала достатньо часу для її оскарження в апеляційному порядку у визначений законодавством строк, однак скористалась своїми процесуальними правами на власний розсуд.

При вирішенні питання про поновлення строків на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції враховує процесуальну поведінку особи під час розгляду справи та після ухвалення судового рішення, обізнаність особи про розгляд справи у суді, поважність причин, якими обґрунтовується пропущення встановленого законом строку на апеляційне оскарження та їх доведеність, тривалість строку, який пройшов з часу ухвалення судового рішення, яке оскаржується апелянтом, сутність доводів апеляційної скарги та інші обставини, які мають істотне значення.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням процесуальних строків (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Відповідно до правової позиції, яка міститься у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Каракуця проти України, будь-яке порушення права доступу до суду відсутнє, якщо особа не виявила належної зацікавленості у розгляді його справи.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що в своєму рішенні по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що його безпосередньо стосуються, утримуватися від використання методів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відтак скаржником не підтверджено належними доказами обставини щодо неможливості подачі апеляційної скарги у визначений законом строк, а тому причини пропуску такого строку, які викладені у заяві не можна визнати поважними.

Відповідно до ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Оскільки причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргоюОСОБА_1 на рішення Макарівського районного суду Київської області від 26 серпня 2022 року - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів в касаційному порядку до Верховного суду, шляхом подання касаційної скарги.

Головуючий

Судді