Номер провадження 2/229/964/2023

У Х В А Л А

Іменем України

17 жовтня 2023 р.

Дружківський міський суд Донецької області у складі: головуючого судді Погрібної Н.М., за участю секретаря Шемчука О.О., позивача ОСОБА_1 , представника відповідча ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дружківка в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_3 , яка діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , до Комісії з розгляду питань, пов`язаних з наданням грошової компенсації постраждалим, житлові будинки яких зруйновано внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації, утвореної в Донецькій області Донецькою обласною державною адміністрацією Донецькою обласною військово-цивільною адміністрацією, третя особа Міністерство оборони України, про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

в провадженні суду перебуває дійсна цивільна справа.

30.09.2021 ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження.

26.10.2021 ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області зі спрощеного позовного провадження суд перейшов до загального позовного провадження та призначив підготовче судове засідання.

24.11.2021 ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області закрито підготовче судове засідання та призначено розгляд справи по суті.

28,02.2023 справу зареєстровано в Дружківському міському суду Донецької області у зв`язку зі зміною підсудності Артемівського міськрайонного суду Донецької області.

10.07.2023 ОСОБА_3 , яка діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , звернулась до суду з уточненою позовною заявою до Комісії з розгляду питань, пов`язаних з наданням грошової компенсації постраждалим, житлові будинки яких зруйновано внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації, утвореної в Донецькій області Донецькою обласною державною адміністрацією Донецькою обласною військово-цивільною адміністрацією, в якій просить визнати рішення Комісії з розгляду питань, пов`язаних з наданням грошової компенсації постраждалим, житлові будинки яких зруйновано внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації, утвореної в Донецькій області Донецькою обласною державною адміністрацією щодо відмови в наданні грошової компенсації ОСОБА_1 за зруйнований будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , від 19.10.2020 року протиправним та скасувати його. Зобов`язати Комісію з розгляду питань, пов`язаних з наданням грошової компенсації постраждалим, житлові будинки яких зруйновано внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації, утворену в Донецькій області Донецькою обласною державною адміністрацією прийняти рішення про надання грошової компенсації ОСОБА_1 за зруйнований будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Судові витрати покласти на відповідача.

Від представника відповідача надійшло заперечення щодо долучення уточненої позовної заяви, оскільки у позивача відсутнє процесуальне право змінити предмет позову після закічнення підготовчого судового засідання у справі.

В судовому засіданні позивач просив прийняти уточнену позовну заяву.

Представник відповідача в судовому засіданні просила повернути уточнену позовну заяву з підстав, які зазначені в її запереченні проти принйяття уточненої позовної заяви.

В судове засідання представник третьої особи не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся.

Суд, заслухавши сторони, дослідивши заяву, дійшов до наступного.

Зміна предмету позову це зміна матеріального змісту позовних вимог.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Зміна підстав позову це зміна обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Суд зазначає, що відповідно до частини 3 статті 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховним Судом в постанові від 08.04.2020 року у справі № 761/41071/19 надано висновок, що предмет позову це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

В постанові від 09.07.2020 року по справі № 922/404/19 Верховним Судом висловлено правову позицію, згідно з якою під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Зі змісту позовної заяви з`ясовано, що представник позивача происть визнати рішення Комісії з розгляду питань, пов`язаних з наданням грошової компенсації постраждалим, житлові будинки яких зруйновано внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації, утвореної в Донецькій області Донецькою обласною державною адміністрацією щодо відмови в наданні грошової компенсації ОСОБА_1 за зруйнований будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , від 19.10.2020 року протиправним та скасувати його.

Зі змісту уточненої позовної заяви з`ясовано, що представником позивача заявлено нову вимогу про визнання рішення Комісії з розгляду питань, пов`язаних з наданням грошової компенсації постраждалим, житлові будинки яких зруйновано внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації, утвореної в Донецькій області Донецькою обласною державною адміністрацією щодо відмови в наданні грошової компенсації ОСОБА_1 за зруйнований будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , від 09.12.2020 року протиправним та скасувати його.

Отже, предмет позову у раніше поданій позовній заяві відрізняється від предмету позову в уточненій позовній заяві стосовно визнання рішення відповідача недійсним, тому уточнена позовна заява свідчить про зміну предмету та підстав позову.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно з постановою ВС від 22.07.2021 № 910/18389/20 під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Керуючись ст.ст.49, 259-260 ЦПК України, суд,

постановив:

у прийнятті заяви представника позивача адвоката Демченко К.А. про уточнення позовних вимог відмовити та повернути заяву про уточнення позовних вимог представнику позивача.

Роз`яснити стороні позивача право на звернення до суду з відповідними вимогами у загальному порядку шляхом подання іншого позову.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в 15-денний строк з дня проголошення ухвали суду.

Суддя Н.М. Погрібна