Справа № 208/8000/21
№ провадження 2/208/189/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 січня 2023 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області, у складі:

Головуючого, судді - Івченко Т.П.,

За участі:

Секретаря судового засідання - Оніщук Д.Р.,

Позивача - ОСОБА_1 ,

Відповідача - ОСОБА_2 ,

провів підготовчі дії в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Кам`янського міського нотаріального округу Алекса Людмила Миколаївна «про витребування майна із чужого незаконного володіння», -

встановив:

У вересні 2022 року ОСОБА_1 подала до Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області матеріали позовної заяви до ОСОБА_2 , Приватний нотаріус Кам`янського міського нотаріального округу «про витребування майна з чужого незаконного володіння». Згідно змісту позовних вимог просить:

1.Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом та поновити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий Стаханівським МВ УМВС України в Луганській області 28 березня 2001 року, офіційна електронна пошта: відсутня, тел.: НОМЕР_3 ) строк для звернення до суду з позовом до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспортні дані невідомі, офіційна електронна пошта: відсутня, тел.: НОМЕР_5 - 70-73) про витребування майна з чужого незаконного володіння.

2.Витребувати майно (Ѕ частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , яка належить ОСОБА_2 на підставі неукладеного договору довічного утримання (догляду) від 12 липня 2006 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ) з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспортні дані невідомі, офіційна електронна пошта: відсутня, тел.: НОМЕР_6 ) та передати його ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий Стаханівським MB УМВС України в Луганській області 28 березня 2001 року, офіційна електронна пошта: відсутня, тел.: НОМЕР_3 ).

3.Витрати по сплаті судового збору покласти на відповідача.

Ухвалою від 31 серпня 2022 року позов ОСОБА_1 залишено без руху.

13 вересня 2022 року на виконання ухвали від 312 серпня 2022 року позивачем подано заяву про усунення недоліків.

Ухвалою від 13 вересня 2022 року відкрито провадження у справі, в порядку загального позовного провадження.

Так, згідно до п. 1 ч. 1 ст. 189 ЦПК України передбачено, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Згідно до п. 19 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд: здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Під час здійснення підготовчих дій, судом встановлено, що позивачем за змістом прохальної частини позовної заяви не визначено повні данні майна, яке заявлено позивачем до витребування, а саме номеру квартири, та її характеристик.

Крім того, згідно до пояснень позивача під час підготовчих дій, ОСОБА_1 заявила що звернулася із позовом, так як вважає що договір довічного утримання укладений між ОСОБА_3 і ОСОБА_4 та ОСОБА_2 є незаконним, але предметом позову є витребування майна, а саме 1/2 частини квартири АДРЕСА_4 , як незаконного на її думку володіння відповідача.

Судом встановлено, що позовні вимоги викладені у позовній заяві, з врахуванням раніше поданої заяви про усунення недоліків у ній від 09 вересня 2022 року, поданої до суду 13 вересня 2022 року, не заявлено іншої вимоги, окрім витребування майна.

В підготовчому провадженні, позивачем ОСОБА_1 не надано відповідь на те, які саме її майнові права щодо заявленого до витребування майна, яке на праві власності зареєстровано за відповідачем ОСОБА_2 порушують, оспорюються або не визнаються.

Так, згідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст. 11 ЦК України, Цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Частиною 1 ст.12 ЦК України передбачено, що особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд.

Статтею 13 ЦК України, визначено, що цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства (ч. 1 ст. 13 ЦК України), та при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині (ч. 2 ст. 13 ЦК України).

Згідно до частини 1 ст. 15 ЦК України, - Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до пункту 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі якщо документ, що підтверджує сплату судового збору не буде поданий у строк, встановлений судом, визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві.

У будь-якому з таких випадків позивачем має бути додержано правил вчинення відповідної процесуальної дії, а недотримання ним таких правил тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Згідно до п.п. 4,5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити:

зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Таким чином, встановив, що заявлені позовні вимоги не містять визначення майна, відносно якого заявлено вимоги про його витребування, характеристику такого майна, визначення прав позивача щодо заявленого у позові до витребування майна яке на праві власності зареєстровано за відповідачем, а тому у відповідності до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України, встановивши під час підготовчого провадження, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху , з метою усунення позивачем зазначених недоліків, та приведення позовних вимог у відповідність норм закону.

Також, згідно до ч. 2 ст. 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про:

1) залишення позовної заяви без розгляду;

2) закриття провадження у справі;

3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Так, п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, передбачено, що Суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо: відсутній предмет спору.

Та, згідно до п. 1 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: 1) позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.

Суд вважає звернути увагу позивача на те, що поняття «юридичний спір» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу зазначеної Конвенції поняття «спір про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Можливість практичного здійснення права на звернення до суду за судовим захистом залежить від певних передумов, які у цивільній процесуальній літературі іменуються передумовами права на звернення до суду за судовим захистом. Ці передумови розподіляють на суб`єктивні, які належать до особистості суб`єктів спору, та на об`єктивні, пов`язані з характером предмета, який підлягає внесенню на розгляд суду; на позитивні та негативні - залежно від зв`язку права на звернення до суду з наявністю або відсутністю цих передумов.

До суб`єктивних передумов належить процесуальна правоздатність особи, яка звернулася до суду за судовим захистом, а також суб`єкта, який буде притягнутий судом як відповідач або заінтересована особа. Право на звернення до суду за судовим захистом виникає одночасно з виникненням цивільної процесуальної правоздатності. Так, відповідно до ст. 28 ЦПК здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) визнається за всіма фізичними і юридичними особами. Оскільки всі фізичні особи набувають процесуальної правоздатності з моменту народження і не можуть бути її позбавлені, а відповідно і здатності звернення до суду за судовим захистом, то в судовій практиці питання щодо процесуальної правоздатності може виникати тільки стосовно організацій. Процесуальна правоздатність організацій залежить від того, чи є організація юридичною особою.

Суб`єктивною передумовою права на звернення до суду є також процесуальна заінтересованість особи. За загальним правилом звертатися до суду можна лише за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод та інтересів. Із цього положення ст. З ЦПК випливає наявність заінтересованості особи в судовому захисті. Щодо заінтересованості осіб, які звертаються до суду за захистом прав, свобод та інтересів іншої особи, або державних чи суспільних інтересів, то їх заінтересованість має службовий характер і обумовлена їх правовим становищем.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що „стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Як свідчить позиція Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак Суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою (див. Prince Hans-Adam II of Liechtenstein v. Germany).

На підставі вище зазначеного, встановив що в межах підготовчого провадження під час судового засідання, стороною позивача поданий позов поданий без дотримання вимог передбачених ст. 175 ЦПК України, без визначення предмету спору, його складових та характеристик, без зазначення порушених, невизнаних або оспорених прав саме позивача, а тому, з врахуванням встановлених обставин під час проведення підготовчого засідання, суд вважає необхідним надати позивачу строку для усунення зазначених недоліків, та приведення позовних вимог у відповідність норм закону.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175-177, 185, 189, 197, ЦПК України, -

ухвалив:

Залишити без руху позовну заяву позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Кам`янського міського нотаріального округу Алекса Людмила Миколаївна «про витребування майна із чужого незаконного володіння», для усунення позивачем недоліків позовної заяви, у відповідності до ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Надати позивачу для усунення зазначених недоліків - десятиденний строк з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ст. 353 ЦПК України, ухвала про залишення без руху позовної заяви не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://zv.dp.court.gov.ua.

Суддя : Івченко Т. П.