Справа № 588/904/23
провадження № 2-с/588/3/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2023 року м. Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Сумської області Огієнко О.О., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 02 травня 2023 року виданого Тростянецьким районним судом Сумської області за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «СУМИГАЗ ЗБУТ» про видачу судового наказу за вимогою про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ,

В С Т А Н О В И В:

15.05.2023 від ОСОБА_1 надійшла до суду заява про скасування судового наказу, у якій останній просить суд скасувати судовий наказ № 588/904/23 від 02.05.2023, виданий Тростянецьким районним судом Сумської області про стягнення з нього на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СУМИГАЗ ЗБУТ» заборгованості за спожитий природний газ у розмірі 1391,60 грн та судового збору в розмірі 268,40 грн.

Ухвалою судді Тростянецького районного суду Сумської області від 15.05.2023 вказана заява була залишена без руху та заявнику надано строк 10 (десять) днів, який обчислюється з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків, а саме: подати до суду належним чином оформлену заяву про скасування судового наказу із зазначенням найменування суду, до якого подається заява; надати суду оригінал документа на підтвердження сплати судового збору в розмірі 134,20 грн

Також заявнику було роз`яснено, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву буде визнано неподаною та повернуто.

Копія ухвали про залишення заяви без руху була направлена заявнику 15.05.2023 на вказану ним адресу електронної пошти - ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також рекомендованим листом із повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу: АДРЕСА_1 .

Вказане поштове відправлення із копією ухвали про залишення заяви без руху повернулось на адресу Тростянецького районного суду Сумської області з відміткою на конверті про причини невручення відправлення «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 20.07.2021 у справі № 916/1178/20, направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б, від 21.01.2021 у справі №910/16249/19, від 19.05.2021 у справі №910/16033/20).

Отже, судом вчинено усі можливі дії щодо належного повідомлення заявника про існуюче судове рішення шляхом надсилання ухвали про залишення заяви без руху на поштову адресу та адресу електронної пошти вказані самим же заявником.

За правилами статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження), або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місце знаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Отже, у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Відповідно до пункту 6 частини 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з частиною 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення певної процедури розгляду справи.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у справі на всіх етапах розгляду, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії»).

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Каракуця проти України», заява №18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Встановлений в ухвалі про залишення заяви без руху строк сплинув 28.06.2023.

У встановлений судом строк недоліки заяви, визначені в ухвалі про залишення заяви без руху, заявником усунуті не були.

Згідно ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до частини 3 статті 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву, у разі, якщо позивач у встановлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви.

Враховуючи викладене, заява підлягає поверненню.

У відповідності до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись статтями 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 02 травня 2023 року виданого Тростянецьким районним судом Сумської області за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «СУМИГАЗ ЗБУТ» про видачу судового наказу за вимогою про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ - визнатинеподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала суду складена і підписана суддею 24.07.2023.

Суддя О.О. Огієнко