УХВАЛА

14 листопада 2023 року

м. Київ

справа № 203/2761/21

провадження № 61-12370ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сердюка В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , на постанову Дніпровського апеляційного суду від 12 липня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Державної казначейської служби України, Дніпропетровської обласної прокуратури, Головного управління Національної поліції

в Дніпропетровській області про відшкодування шкоди, заподіяної діями органу досудового розслідування та прокуратури,

ВСТАНОВИВ:

14 вересня 2023 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , засобами поштового зв`язку, звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою

на постанову Дніпровського апеляційного суду від 12 липня 2023 року у вказаній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 05 жовтня 2023 року касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків, зокрема запропоновано направити на адресу Верховного Суду докази отримання постанови Дніпровського апеляційного суду від 12 липня 2023 року саме 15 серпня 2023 року.

30 жовтня 2023 року на адресу Верховного Суду надійшли матеріали на усунення недоліків, до яких ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , надав копію заяви від 11 серпня 2023 року про отримання повного тексту постанови Дніпровського апеляційного суду від 12 липня 2023 року, яка містить розписку

про отримання копії оскаржуваної постанови саме 15 серпня 2023 року.

Касаційна скарга подана з пропуском строку на касаційне оскарження.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено

у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

У касаційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Дніпровського апеляційного суду від 12 липня 2023 року, яке мотивоване тим, що копію постанови Дніпровського апеляційного суду

від 12 липня 2023 року отримано представником скаржника лише 15 серпня

2023 року. На підтвердження вказаного суду надано відповідні докази.

Розглянувши клопотання, касаційний суд дійшов висновку, що вказана представником заявника причина пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення свідчить про пропуск процесуального строку з поважних причин.

Встановлені обставини є підставою для задоволення клопотання і поновлення

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , строку на касаційне оскарження постанови Дніпровського апеляційного суду від 12 липня 2023 року, оскільки касаційна скарга подана заявником протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Проте при додатковій перевірці касаційної скарги встановлено, що представником заявника у порушення вимог частини третьої статті 392 ЦПК України доданий ордер, який не відповідає вимогам підпункту 12.4 Положення про ордер

на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41.

Відповідно до частини третьої статті 392 ЦПК України касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю

або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру

і адвокатську діяльність» (частина четверта статті 62 ЦПК України).

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом

та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро

або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті

26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до пункту 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня

2019 року № 41 (далі - Положення), ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Ордер, який видається адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням, обов`язково має містити підпис адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього ордера, та підпис керівника адвокатського бюро, адвокатського об`єднання і скріплений печаткою юридичної особи (пункт 10 Положення).

Згідно з підпунктом 12.4 пункту 12 Положення ордер має містити назву органу,

у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Під назвою органу розуміється

як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру

та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо)

На підтвердження своїх повноважень адвокат Горовий С. О. надав ордер

від 14 вересня 2023 року серії АЕ № 1200254, в якому зазначена неналежна назва суду касаційної інстанції, в якому адвокат надає правову допомогу, а тому такий ордер не можна визнавати документом, що посвідчує повноваження адвоката

на надання правової допомоги Царєйкіну М. М. у Верховному Суді.

Отже, на підтвердження повноважень адвоката Горового С. О. підписувати касаційну скаргу, яка подана 14 вересня 2023 року, та представляти у Верховному Суді інтереси ОСОБА_1 до суду касаційної інстанції необхідно надати оформлений належним чином відповідний документ.

Крім того, Верховний Суд звертає увагу заявника, що 29 червня 2023 року Верховна Рада України прийняла Закон України № 3200-IX «Про внесення змін

до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації

та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (тут і далі - ЄСІТС, Закон № 3200-IX). Цей Закон набрав чинності

21 липня 2023 року та введений в дію 18 жовтня 2023 року.

Пунктом 3 частини першої статті 43 ЦПК України передбачені права та обов`язки учасників справи, зокрема подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до частин п`ятої, шостої статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі

з використанням ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням ЄСІТС в порядку, визначеному Положенням

про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з частинами п`ятою, шостою статті 14 ЦПК України (тут і далі - в редакції, яка введена в дію 18 жовтня 2023 року відповідно до Закону України № 3200-IX) суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення

та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС та/або положеннями,

що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами,

в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами,

в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду

з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також

у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в ЄСІТС не позбавляє особу права на подання документів до суду

в паперовій формі, проте, саме в електронній формі особа, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії виключно за допомогою ЄСІТС, з використанням власного електронного підпису, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання

чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

За таких обставин представнику заявника необхідно направити на адресу Верховного Суду належним чином оформлений ордер на представлення інтересів ОСОБА_1 у Верховному Суду та надати відомості реєстрації адвоката Горового С. О. в електронному кабінеті в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі).

Отже, суд касаційної інстанції приходить до висновку про необхідність надання заявнику додаткового строку для усунення недоліків.

Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Керуючись частиною 2 статті 127 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження судового рішенняпостанови Дніпровського апеляційного суду від 12 липня 2023 року.

Продовжити ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , строк для усунення зазначених вище недоліків.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Сердюк