Справа № 472/877/23
Провадження №2-о/472/50/23
У х В А Л А
про залишення заяви без руху
25 вересня 2023 року смт. Веселинове
Миколаївської області
Суддя Веселинівського районного суду Миколаївської області Орленко Л.О., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: орган опіки та піклування Веселинівської селищної ради Вознесенського району Миколаївської області, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,
18 вересня 2023 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: орган опіки та піклування Веселинівської селищної ради Вознесенського району Миколаївської області, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна.
Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені розділом ІV цього Кодексу.
При вирішенні питання про прийняття заяви про визнання особи недієздатною в цивільній справі в порядку окремого провадження суддею враховано, що ця заява повинна відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим ст.ст. 175, 177 ЦПК, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим ст.297 цього Кодексу. Вказаний висновок узгоджується з правовими позиціями, викладеними в п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», де зазначено, що вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим конкретною статтею про зміст заяви.
Також, відповідно до вимог ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
Відповідно до ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про визнання особи недієздатною.
Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.
Згідно зі ст. 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника органу опіки та піклування.
Конституційний Суд України у Рішенні від 1 червня 2016 року у справі № 2-рп/2016 зазначив, що недієздатним особам мають надаватися правові можливості для задоволення індивідуальних потреб, реалізації та захисту їх прав і свобод; хоча за станом здоров`я недієздатні особи не спроможні особисто реалізовувати окремі конституційні права і свободи, у тому числі право на свободу та особисту недоторканність, вони не можуть бути повністю позбавлені цих прав і свобод, тому держава зобов`язана створити ефективні законодавчі механізми та гарантії для їх максимальної реалізації.
Відповідно до ч. 3 ст. 25 Закону України «Про психіатричну допомогу» особи, яким надається психіатрична допомога, мають право на особисту участь у судових засіданнях, висловлення своєї думки щодо висновків лікарів-психіатрів у судовому засіданні при вирішенні питань, пов`язаних із наданням їм психіатричної допомоги та обмеженням у зв`язку з цим їх прав.
Таким чином, особа, щодо якої розглядається справа окремого провадження про визнання її недієздатною, має право на участь у слуханні справи та на справедливий розгляд своєї справи. Зокрема, така особа повинна бути повідомлена про розгляд справи, їй має бути роз`яснено її права, вона повинна мати можливість за бажання скористатися безоплатною правовою допомогою і брати участь у судових засіданнях. Навіть у разі наявності реальних, доведених застережень щодо небезпеки безпосередньої участі цієї особи у розгляді справи для інших осіб або для неї самої суд повинен, принаймні, мати візуальний контакт із такою особою, а краще опитати її (за необхідності дистанційно, у режимі відеоконференції). Якщо на момент розгляду справи особа позбавлена волі як психічно хвора, суд має перевірити законність підстав позбавлення волі такої особи, щоб гарантувати права людини на свободу та справедливий суд. Вказана позиція узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 07 жовтня 2020 року у справі № 195/1605/16-ц.
Однак, заявником в заяві про визнання особи недієздатною не залучено до участі в справі в якості заінтересованої особи - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що стан її здоров`я не дозволяє їй брати участь в судових засіданнях. При цьому жодних доказів цього до заяви не долучено, і про наявність таких доказів в заяві не зазначено, а лише акцентовано увагу на те, що можна поставити таке питання експерту при призначенні експертизи.
Крім того, до участі в справі не залучено батька ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , адже незважаючи на те, що неповнолітня проживає з матір`ю, він як батько дитини також має право брати участь в розгляді справи, яка стосується прав його неповнолітньої дитини.
Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).
Згідно з положеннями п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
В силу ч. 1 ст. 300 ЦПК України суд ухвалюючи рішення про визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй опікуна.
Згідно із ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.
Однак, заявником до заяви не додано подання органу опіки та піклування про призначення її опікуном, а надано клопотання до суду про витребування даного подання від органу опіки і піклування.
Частиною 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
Проте, заявник не вказує про причини неможливості самостійного звернення до органу опіки і піклування для отримання вказаного подання про доцільність призначення її опікуном або, що вона зверталась до органу опіки і піклування і їй було відмовлено.
Крім того, в матеріалах поданої заяви відсутні характеризуючі матеріали на особу, яку заявник просить (тобто на неї) призначити опікуном, а саме: медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник ОСОБА_1 може бути опікуном, довідка про те, що на обліку у психоневрологічному або наркологічному диспансері вона не перебуває, характеристика з органу місцевого самоврядування та поліції, довідка про те, чи притягувалася вона до адміністративної/кримінальної відповідальності.
Також, заявник в своїй заяві посилається на те, що ОСОБА_2 постійно проживає разом із заявником ОСОБА_1 в с. Покровка Вознесенського району Миколаївської області, а тому заявник вправі звертатись до суду з вказаною заявою і вказана заява підсудна Веселинівському районному суду.
Однак, будь-яких доказів, що ОСОБА_2 дійсно постійно проживає разом із заявником ОСОБА_1 в с. Покровка Вознесенського району Миколаївської області, матеріали заяви не містять.
Зазначені недоліки позбавляють суд можливості відкрити провадження за цією заявою.
У відповідності зі ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177, 318 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 258, 259, 260, 261 ЦПК України, суд -
Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: орган опіки та піклування Веселинівської селищної ради Вознесенського району Миколаївської області, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, - залишити без руху і надати строк для виправлення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання заявником (представником заявника) ухвали суду.
Роз`яснити заявнику, що у випадку невиконання даної ухвали суду у встановлений судом строк, заява буде вважатися неподаною та її буде повернуто заявнику.
Ухвала суду апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Веселинівського районного суду

Миколаївської області Л.О. Орленко