Справа № 756/9805/23
Провадження № 2/756/566/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Ткач М.М.,

за участю секретаря судового засідання - Косянчук Н.І.,

представника позивача - прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва Артем`євої А.М.,

представника відповідача - адвоката Волкова С.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом заступника керівника Оболонської окружної прокуратури міста Києва Катишева Кирила Миколайовича, який діє в інтересах Київської міської ради до ОСОБА_1 , про визнання спадщини відумерлою та витребування майна,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом заступника керівника Оболонської окружної прокуратури міста Києва Катишева Кирила Миколайовича, який діє в інтересах Київської міської ради до ОСОБА_1 , про визнання спадщини відумерлою та витребування майна.

04.10.2023 на адресу суду від відповідача ОСОБА_1 надійшло клопотання про призначення по справі повторної судово-почеркознавчої експертизи, на вирішення якої поставити питання: Чи виконаний підпис на рукописному тексті в графі «Дарувальник» в договорі дарування від 18.06.2009, який укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 стосовно квартири АДРЕСА_1 , який посвідчений приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області, реєстр № 301 ОСОБА_2 чи іншою особою? На обґрунтування клопотання зазначила, що позивач в своєму позові посилається на висновок експерта від 29.06.2023, яким встановлено, що рукописні записи та підпис у графі «Дарувальник» у договорі дарування квартири АДРЕСА_1 , виконаний не ОСОБА_2 , а іншою особою. Відповідач вважає, що при проведені вищезазначеної експертизи не було дотримано вимог Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, які затверджені Наказом Міністерства юстиції від 08.10.1998 № 53/5, в редакції Наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року № 1950/5, зокрема були недотримані вимоги розділу І Криміналістичні експертизи: 1.5. Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням; 1.8. Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах; 1.10. При вилученні вільних зразків підписів особи, від імені якої виконано досліджуваний підпис, слід відшукувати документи з варіантом підпису, найбільш схожим на підпис, що досліджується. Такі підписи найчастіше зустрічаються у документах, аналогічних досліджуваному. Як вбачається із висновку експерта від 29.06.2023 (аркуш 3 висновку експерта) для проведення експертизи за вимогою експерта слідчим були надані вільні зразки підпису ОСОБА_2 тільки на 8 аркушах, без зазначення часу створення цих вільних зразків. Ким, яким чином та які саме зразки підпису та почерку ОСОБА_2 були надані для проведення експертизи органами прокуратури є невідомим. Таким чином, вважає, що висновок експерта від 29.06.2023 складений із порушенням вищезазначених вимог рекомендацій. Відповідачка взагалі не була обізнана про проведення почеркознавчої експертизи органами МВС України, була позбавлена можливості бути ознайомленою з матеріалами, що надавались для проведення експертизи. Відповідачка вважає, що зазначений висновок експертизи є необґрунтованим та викликає сумніви в його правильності.

Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Волков С.А. у судовому засіданні підтримав заявлене клопотання та зазначив про доцільність проведення повторної судово-почеркознавчої експертизи щодо підпису та рукописного тексту у договорі дарування від 18.06.2009, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та просив суд його задовольнити. При цьому зазначив, що експертиза (висновок від 29.06.2023) була направлена для проведення до експертного центру МВС України і була проведена в межах кримінального провадження; її було повернуто до прокуратури, оскільки не вистачало матеріалів для проведення, які були додані вже пізніше, були додані вільні зразки підпису ОСОБА_2 лише на 8 аркушах без зазначення часу створення цих зразків та зазначення, які саме зразки були надані. При цьому при проведенні експертизи експерт керувався нормативними документами, що не передбачені для цивільного процесу. Експертиза не відповідає дійсним матеріалам справи, була проведена за недостатньою кількістю зразків, яких відповідно до п. 1.8 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень повинно бути не менше ніж на 15 аркушах, а для проведення експертизи надано лише 8 аркушів вільних зразків. А тому зазначив, що проведення повторної експертизи буде сприяти повному і всебічному з`ясуванню обставин справи.

У судовому засіданні представник позивача - прокурор Артем`єва А.М. заперечувала щодо задоволення клопотання сторони відповідача про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи. На доводи представника відповідача зазначила, що при проведенні експертизи експерт самостійно визначає кількість досліджуваних матеріалів перед проведенням експертизи експерт попереджається про кримінальну відповідальності. Висновок експерта, що було долучено до матеріалів справи, однозначно вказує, що підпис на договорі дарування зроблено не ОСОБА_2 . Про проведення даної експертизи відповідач не повідомлявся, оскільки експертиза проводилась в кримінальному провадженні, відповідач є свідком в кримінальному провадженні, а тому був відсутній обов`язок повідомляти її про проведення цієї експертизи. Експерт не повертав прокурору матеріали справи, а лише заявив клопотання про надання додаткових матеріалів - наявних оригіналів зразків підпису досліджуваної особи, які були надані. Крім того, надати додаткові зразки для проведення експертизи, про проведення якої заявлено стороною відповідача, неможливо, оскільки ОСОБА_2 померла. Відтак, призначення повторної експертизи є недоцільним.

Представник Київської міської ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся.

Вислухавши думку учасників судового процесу, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно ч. 1ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України(ст. ст.2,81 ЦПК України).

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2ст. 77 ЦПК України).

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Відповідно до ч.2 статті 113 ЦПК України встановлено, що якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Згідно з Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5 у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 року №1950/5, повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз). У разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення.

Як роз`яснено у п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Таким чином, згідно аналізу наведених норм, повторна судова експертиза призначається лише у разі обґрунтованих сумнівів у правильності висновку експерта та порушень у її проведенні.

Так, до матеріалів справи стороною позивача долучено висновок експерта № СЕ-19/111-23/25686-ПЧ від 29.06.2023, відповідно до якого було проведено судову-почеркознавчу експертизу на підставі постанови Оболонської окружної прокуратури міста Києва від 16.05.2023 у кримінальному провадженні № 0000072 від 27.04.2020.

Як убачається з зазначеного висновку, експерт був повідомлений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на експерта обов`язків у відповідності до ст.ст.384, 385 КК України.

Судом також встановлено, що проведення експертизи було доручено головному судовому експерту сектору технічного дослідження документів та обліку лабораторії криміналістичних видів досліджень Київського НДЕКЦ МВС Вапіровій Н., компетентність експерта не викликає сумнівів, обставини, які виключали б участь експерта у справі відсутні. Вказаним висновком надано відповіді на поставлені перед експертом питання.

Між іншим сторона відповідача, зазначає, що для проведення експертизи за вимогою експерта слідчим були надані вільні зразки підпису ОСОБА_2 тільки на 8 аркушах, тоді як, положення п. 1.8 розділу І «Криміналістичні експертизи» Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, які затверджені Наказом Міністерства юстиції від 08.10.1998 № 53/5, в редакції Наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року № 1950/5, передбачають, що при проведенні почеркознавчої експертизи, як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах.

Одночасно, слід зазначити, що відповідно до п.1.13 зазначених рекомендацій, достатність та якість наданих для проведення експертизи зразків почерку та підпису особи визначаються експертом у кожній конкретній експертній ситуації. Критерієм достатності обсягу порівняльного матеріалу вважається надання такої його кількості, за якою можливо виявити індивідуальність, варіаційність та стійкість ознак в досліджуваному об`єкті і зразках почерку (підпису) певного виконавця.

Крім того, як зазначалося прокурором надати додаткові зразки для проведення повторної експертизи, про проведення якої заявлено стороною відповідача, неможливо, оскільки ОСОБА_2 померла.

Тим більше, стороною відповідача, не було долучено, ані самостійно здобутих вільних зразків ОСОБА_2 , ані заявлено вимоги про витребування таких.

Враховуючи викладене вище, твердження сторони відповідача про те, що у сторони відповідача є сумніви, щодо правильності висновку експерта, оскільки експертизу проведено з порушенням "Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково - методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, висновок експертизи є необґрунтованим та викликає сумніви в його правильності, є суб`єктивними, не підтверджені належними та допустимими доказами.

Окрім того, суд вважає необхідним зазначити, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили та будуть оцінені судом разом із іншими доказами, питання щодо належності та допустимості яких буде вирішуватися судом в нарадчій кімнаті після їх дослідження в судовому засіданні та заслуховуванні промов учасників справи в судових дебатах.

Таким чином, на час розгляду клопотання доказів необхідності призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи у цивільній справі стороною відповідача не надано, а тому підстав для її призначення судом не вбачається.

Керуючись статтями 103-104, 113, 258-261, 354-355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом заступника керівника Оболонської окружної прокуратури міста Києва Катишева Кирила Миколайовича, який діє в інтересах Київської міської ради до ОСОБА_1 , про визнання спадщини відумерлою та витребування майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 04.12.2023.

Суддя М.М. Ткач