Номер провадження: 22-ц/813/7412/23
Справа № 496/3025/20
Головуючий у першій інстанції Пасечник М.Л.
Доповідач Комлева О. С.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

13.10.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

Головуючого-судді Комлевої О.С.,

суддів: Вадовської Л.М., Сєвєрової Є.С.,

перевіривши матеріали за апеляційною скаргою адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича, представника ОСОБА_1 на ухвалу Біляївського районного суду Одеської області від 23 травня 2022 року про призначення експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділення в натурі та припинення спільної часткової власності,-

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2020 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про виділення в натурі та припинення спільної часткової власності.

Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 23 травня 2022 року призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу.

Не погодившись з ухвалою суду адвокат Зозулянський Д.О., представник ОСОБА_1 04 серпня 2023 року звернувся безпосередньо до апеляційного суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати ухвалу та постановити нову, якою відмовити у задоволенні клопотання.

В апеляційній скарзі апелянт, також порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

У обґрунтування поважності підстав для поновлення строку на оскарження рішення апелянт зазначив те, що копію ухвали суду не було отримано відповідачем та його представником. Більш того, в матеріалах справи відсутні будь-які докази повідомлення відповідача про дати судового засідання.

Крім того, зазначив, що в матеріалах справи наявна заява від представника відповідача про відкладення розгляду справи через введення воєнного положення, однак на думку апелянта зазначена заява не може бути доказом належного повідомлення особи, оскільки вона подана в день засідання тобто 23 травня 2022 року.

Дослідивши матеріали справи, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційне провадження за апеляційною скаргою адвоката Зозулянського Д.О., представника ОСОБА_1 на ухвалу Біляївського районного суду Одеської області від 23 травня 2022 року про призначення експертизи, не може бути відкрито за таких підстав.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 17 серпня 2020 року було відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділення в натурі та припинення спільної часткової власності та направлено копію ухвали учасникам справи. ОСОБА_1 отримав вказану копію 07 вересня 2020 року(а.с.22-23, 27).

24 вересня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду с заявою про відкладення розгляду справи призначеного на 01 жовтня 2020 року у зв`язку з укладенням договору про надання правової допомоги (а.с.28).

Повідомлення про судове засідання на 02 листопада 2020 року відповідач отримав, після чого звернувся до суду з заявою про відкладення слухання справи (а.с.32-33).

Повідомлення про судове засідання на 30 листопада 2020 року відповідач отримав, після чого звернувся до суду з заявою про відкладення слухання справи (а.с.37-38).

Надалі, відповідач неодноразово звертався до суду з заявами про відкладення судових засідань (а.с. 44, 64).

18 червня 2021 року ОСОБА_3 , представник за ордером ОСОБА_1 ознайомився з матеріалами справи, що підтверджується розпискою (а.с. 68-69, 78).

30 червня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з зустрічною позовною заявою про поділ майна колишнього подружжя.

В судовому засідання 30 червня 2021 року ОСОБА_3 представник відповідача був присутній (а.с.98-100).

Судові засідання призначені на 06 вересня 2021 року, 25 жовтня 2021 року та 30 листопада 2021 року відповідач та його представник також просили відкласти (а.с. 103-104, 111, 113, 139).

12 квітня 2022 року ОСОБА_3 , представник ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перенесення розгляду справи (а.с. 149).

23 травня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про відкладення слухання справи призначеного на 23 травня 2023 року (а.с.151).

23 травня 2022 року ухвалою Біляївського районного суду Одеської області у даній справі призначена експертиза.

26 січня 2023 року ОСОБА_1 в особі адвоката Зозулянського Д.О. звернувся до суду із заявою про ознайомлення з матеріалами справи та в той же день ознайомився зі справою, що підтверджується розпискою (а.с.167-168).

27 червня 2023 року адвокат Зозулянський Д.О. звернувся до суду із заявою про ознайомлення з матеріалами справи та в той же день ознайомився зі справою, що підтверджується розпискою (а.с.176).

04 серпня 2023 року адвокат Зозулянський Д.О., представник ОСОБА_1 звернувся до суду з апеляційною скаргою на ухвалу Біляївського районного суду Одеської області від 23 травня 2022 року про призначення експертизи.

На підставі вищевикладеного, обставини на які посилається апелянт не можуть вважатися поважними підставами для поновлення пропущеного строку на подання апеляційної скарги на рішення суду у розумінні ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Відповідно до статті 44 ЦПК України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

З дня постановлення ухвали суду до дня звернення з апеляційною скаргою сплинуло більше одного року, матеріали справи свідчать про те, що ОСОБА_1 був обізнаний про слухання справи у суді оскільки отримував повістки про виклик в судові засідання та неодноразово сам звертався до суду з заявами про відкладення слухання справи. Крім того адвокат Жученко Р.О., представник ОСОБА_1 приймав участь в судовому засіданні та також неодноразово звертався до суду з заявами про відкладення слухання справи.

Тобто у ОСОБА_1 була об`єктивна можливість оскаржити вчасно ухвалу суду за умови якби він в розумні інтервали часу цікавився станом відомого йому судового провадження.

Враховуючи все наведене у суду апеляційної інстанції відсутні підстави для визнання зазначених апелянтом обставин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення, як поважних, а тому немає підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Крім того, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (PONOMARYOV v. UKRAINE, №3236/03, §41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, №17160/06 Ta N 35548/06, §34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Зокрема, Європейський суд вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99,пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (пункт 46 рішення).

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine) (пункт 47 рішення).

Оскільки наведені у заяві про поновлення строків обставини не надають підстав вважати пропуск строку на апеляційне оскарження таким, що відбувся з поважних причин і, як слідство, не надають підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича, представника ОСОБА_1 на ухвалу Біляївського районного суду Одеської області від 23 травня 2022 року про призначення експертизи, слід відмовити.

Керуючись ст. 354, ст. 358 ЦПК України, апеляційний суд -

УХВАЛИВ:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича, представника ОСОБА_1 на ухвалу Біляївського районного суду Одеської області від 23 травня 2022 року про призначення експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділення в натурі та припинення спільної часткової власності відмовити.

Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надіслати учасникам справи, скаржнику разом із копією ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надіслати апеляційну скаргу з доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий ________________ О.С. Комлева

Судді ________________ Л.М. Вадовська

________________ Є.С. Сєвєрова