Дата документу 29.07.2023
Справа № 334/5930/23
Провадження № 2/334/2486/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про передачу справи за підсудністю

29 липня 2023 року м. Запоріжжя

Суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Коломаренко К.А., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

19 липня 2023 року до Ленінського районного суду м. Запоріжжя звернулася позивач з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить суд розірвати шлюб, зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 08.07.2020 року Олександрівським районним у місті Запоріжжі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).

Ухвалою суду від 24.07.2023 року позовну заяву залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви.

28 липня 2023 року позивачем через систему "Електронний суд" подано заяву про виправлення недоліків позовної заяви.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши належність справи до юрисдикції та підсудності суду, суддя встановив наступне.

У відповідності до ч.1 ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно ч. 2 ст.28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Таким чином, питання підсудності справи, пов`язане саме із зареєстрованим у встановленому порядку місцем проживання сторін. Процесуальними нормами, визначено, коло таких справ, які можуть розглядатись як за правилами загальної підсудності (за місцем реєстрації відповідача) або із альтернативною підсудністю (за місцем реєстрації позивача).

Звертаючись із позовом до Ленінського районного суду м. Запоріжжя, позивач зазначає своє зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

До позовної заяви позивачем довідки про зареєстроване місце проживання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 не додано, тобто матеріали справи не містять доказів проживання з позивачем малолітньої дитини, яка перебуває на його утриманні на час звернення до суду з позовом.

За таких обставин, позовна заява подається за загальним правилом, встановленим вимогами ч.1 ст.27 ЦПК України, згідно якої позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа. Критеріями даного виду підсудності зокрема виступають: місце проживання відповідача, місце заподіяння шкоди, місце знаходження спірного майна, місце розгляду первісного позову тощо.

Звертаючись до Ленінського районного суду м. Запоріжжя, позивач зазначив, що заява подається ним за місцем фактичного проживання відповідача як внутрішньо переміщеної особи, яка фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України від 20.10.2014 № 1706-VII «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» (далі Закон № 1706-VII) внутрішньо переміщеною особою є громадянин України, іноземець або особа без громадянства, яка перебуває на території України на законних підставах та має право на постійне проживання в Україні, яку змусили залишити або покинути своє місце проживання у результаті або з метою уникнення негативних наслідків збройного конфлікту, тимчасової окупації, повсюдних проявів насильства, порушень прав людини та надзвичайних ситуацій природного чи техногенного характеру.

Згідно з положеннями частини першої статті 4 Закону № 1706-VII факт внутрішнього переміщення підтверджується довідкою про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, що діє безстроково, крім випадків, передбачених статтею 12 цього Закону.

Порядок оформлення і видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 01.10.2014 № 509 «Про облік внутрішньо переміщених осіб», абзацом 2 пункту 1 якої визначено, що довідка є документом, який підтверджує факт внутрішнього переміщення і взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.

Згідно з пунктом 9 Правил реєстрації місця проживання, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2016 № 207 (далі Правила № 207), в редакції, яка була чинна до 15.08.2017, відомості про реєстрацію/зняття з реєстрації місця проживання вносяться до паспорта громадянина України, тимчасового посвідчення громадянина України, посвідки на постійне проживання, посвідки на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист, а відомості про реєстрацію місця перебування - до довідки про звернення за захистом в Україні та довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи (документ, до якого вносяться відомості про місце перебування) шляхом проставлення в них відповідного штампа реєстрації місця проживання/перебування особи за формою згідно з додатком 1.

Проте, постановою Кабінету Міністрів України від 09.08.2017 № 579 внесено зміни до пункту 9 Правил № 207, а саме виключено в абзаці першому слова «та довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи». Вказана постанова набрала з чинності 16.08.2017 року.

Отже, довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи не належить до переліку документів, до якого вноситься інформація про зареєстроване місце проживання/перебування особи.

При цьому, згідно з положеннями Закону № 1706-VII, Порядку оформлення і видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.10.2014 № 509, процес видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, яка переміщується з тимчасового окупованої території України або району проведення антитерористичної операції, стосується виключно самої внутрішньо переміщеної особи та уповноваженого органу. Відповідно до пункту 3 вказаного Порядку у заяві про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи зазначаються відомості про зареєстроване місце проживання та адреса фактичного проживання, повідомлена цією особою. Зазначена інформація має облікове значення.

Відповідно до абзацу 3 пункту 3 Порядку створення, ведення та доступу до відомостей Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.09.2016 № 646, якщо інформація про внутрішньо переміщену особу вноситься до бази даних уперше, автоматично формується унікальний номер запису, який відображається в довідці про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи (далі - довідка), згідно з додатком до Порядку оформлення і видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.10.2014 № 509.

Враховуючи форму довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, визначеної у додатку 2 Порядку оформлення і видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, в ній зазначаються прізвище, ім`я, по батькові особи; дата і місце народження; стать; серія, номер (у разі наявності), дата видачі паспорта громадянина України, ким і коли виданий/дані про документ, що посвідчує особу та підтверджує її спеціальний статус, або свідоцтво про народження дитини; відомості про законного представника, що супроводжує малолітню дитину, недієздатну особу або особу, дієздатність якої обмежена; зареєстроване місце проживання; фактичне місце проживання/перебування.

Таким чином, в довідці про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи йде розмежування зареєстрованого місця проживання та фактичного місця проживання.

З Відповіді №165085 від 31.07.2023 року з Єдиного державного демографічного реєстру вбачається, що відповідач ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Таким чином, враховуючи вищенаведені норми чинного законодавства, суддя приходить до висновку, що інформація про зареєстроване місце проживання/перебування відповідача як внутрішньо-переміщеної особи за адресою: АДРЕСА_2 , підтверджує лише факт внутрішнього переміщення особи та взяття її на облік.

У зв`язку з цим, встановлюючи зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача, судом встановлено, що зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_2 є АДРЕСА_3 , яка не відноситься до територіальної юрисдикції Ленінського районного суду м. Запоріжжя, а відноситься до територіальної юрисдикції Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області.

Відповідно до Розпорядження Голови Верховного Суду № 49/0/9-22 від 14.09.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ судів Запорізької області», яким територіальна підсудність судових справ Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області передана до Комунарського районного суду м. Запоріжжя.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.31ЦПКУкраїни суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

З огляду на викладене, беручи до уваги предмет позову, відсутність підстав для розгляду справи у Ленінському районному суді м. Запоріжжя, враховуючи відомості про зареєстроване місце проживання відповідача у справі, суд вважає за необхідне передати цивільну справу за підсудністю до Комунарського районного суду м. Запоріжжя, до територіальної юрисдикції якого вона належить.

На підставі викладеного, керуючись ст.27,31,260,261,353,354 ЦПК України,

у х в а л и в :

Справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, передати за підсудністю на розгляд Комунарському районному суду м. Запоріжжя (адреса: 69104, м. Запоріжжя, вул. Європейська, буд. 7).

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою ЦПК України підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

Суддя: Коломаренко К. А.