Справа №705/3222/19
2/705/212/23

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 лютого 2023 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області

в складі: головуючої-судді Гудзенко В.Л.

при секретарі Музичук Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В позовній заяві зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Оксанина Уманського району Черкаської області померла його мати ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина на все належне їй майно, в тому числі і на належну їй на праві власності земельну ділянку площею 4,0876 га, яка призначена для ведення особистого селянського господарства та розташована в адміністративних межах Оксанинської сільської ради Уманського району. Як виявилося, за життя мати ОСОБА_3 склала заповіт, яким зазначену вище земельну ділянку заповіла жителю с. Оксанина Уманського району ОСОБА_2 .

Оскільки він є пенсіонером та інвалідом 2-ї групи, то відповідно до положень ст..1241 ЦК України має право на обов`язкову частку у спадщині після смерті матері, незалежно від змісту заповіту. У зв`язку з цим він звернувся в Уманську районну державну нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини після смерті матері. Проте, нотаріус відмовив приймати у нього таку заяву, посилаючись на пропуск визначених законом строків для її подання.

Строк для подання заяви про прийняття спадщини ним був пропущений, оскільки складні життєві обставини не давали йому змоги зробити це до даного часу. Смерть близької людини дуже негативно вплинула на його фізичний та моральний стан і він був не в змозі здійснити формальні дії по оформленню спадщини по причині вкрай пригніченого стану. Він організовував проведення похорон, ритуальні та поминальні обіди, а тому дані обставини свідчать про те, що строк на прийняття спадщини пропущений ним з поважної причини. Окрім того, він як пенсіонер, не мав також і матеріальної можливості нотаріально оформити на себе спадщину до недавнього часу, оскільки живе на саму пенсію..

Просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 тривалістю в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

08.11.2019 на адресу суду від відповідача ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну заяву, в якому він заперечує проти задовлення позову. Зазначив, що після смерті ОСОБА_3 серед спадкоємців першої черги був на ряду з позивачем також його рідний брат ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . За життя ОСОБА_3 , відповідач близько товаришував з її сином ОСОБА_5 та допомагав коштами. В 2014 році, ще за життя ОСОБА_3 , остання попрохала для свого сина ОСОБА_6 ( позивача у справі ) позичити кошти в сумі 45000 грн., які йому були потрібні для будівництва дачі поблизу м. Києва в Житомирській області, на що він погодився. Про позику коштів ОСОБА_3 надала відповідачу розписку. Після смерті ОСОБА_3 та проведення поминальних обідів, на організацію яких, відповідач, як близька людина надавав її синам кошти, він мав розмову з позивачем ОСОБА_6 та його покійним братом ОСОБА_5 , про те, що вони не претендують на земельну ділянку та те, що ОСОБА_5 успадкує батьківську хату в с. Оксанина з присадибними ділянками. Отже позивач не подавав заяви про спадкування після смерті матері не через погане самопочуття, а через те, що був обізнаний, що в разі його спадкування по обов`язковій частці, відповідач буде вимушений подавати кредиторську вимогу спадкоємцям, що прийняли спадщину. Про те, що в позивача та його брата немає претензій стосовно спадкування відповідачем земельної ділянки, а нині покійним ОСОБА_5 батьківської хати, позивач та ОСОБА_5 відповідачу написали розписки. З огляду на викладене позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини безпідставно, а вірніше спеціально, у відповідності до домовленості. Просить в задоволенні позову відмовити.

Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися, попередньо подавши заяви в яких просять справу слухати у їх відсутність, а позовні вимоги задоволити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, попередньо подав заяву в якій просить справу слухати у його відсутність, а в задоволенні позову відмовити.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Судом встановлено.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть.

Згідно довідки виданої Оксанинською сільською радою Уманського району від 08.01.2019 №19 ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на день смерті проживала і була зареєстрована в АДРЕСА_1 .

Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 05.08.2015 ОСОБА_2 успадкував після смерті ОСОБА_3 земельну ділянку площею 4,2058 га, кадастровий номер :03:000:0908, наданої для ведення особистого селянського господарства, розташованої на території Оксанинської сільської ради Уманського району Черкаської області.

В матеріалах справи містяться заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_4 від 01.11.2014 в яких зазначено, що останні на державний акт на право приватної власності на землю, виданий на ім`я ОСОБА_3 , кадастровий номер :03:000:0908, не претендують.

06.03.2019 за №М-156/9-24/4 Головне територіальне управління юстиції у Черкаській області надало відповідь на звернення ОСОБА_1 щодо оформлення спадкових прав після померлих ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в даній відповіді вказано, що згідно з інформацією, зазначеною у поясненні державного нотаріуса звенигородської державної нотаріальної контори Шалденко Л.В., на яку покладено нотаріальне обслуговування населення Уманського району, під час усного звернення позивача 19.12.2018 було надано роз`яснення щодо неможливості видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ОСОБА_3 , у зв`язку з пропуском терміну для прийняття спадщини та повідомлено про наявність заповіту на користь інших осіб.

Позивач не відноситься до числа осіб, які відповідно до ч. 3, 4 ст. 1268 ЦК України, вважаються такими, що прийняли спадщину без подання нотаріусу письмової заяви.

Як встановлено судом, строк в межах якого позивач повинен був звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 визначений з 08.11.2014 до 08.05.2015.

Позивач у зазначений період не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Також позивач не надав належних та допустимих доказів того, що з 08.11.2014 до 08.05.2015 відбулися події пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього на вчинення дій щодо прийняття спадщини у встановлений законом строк, у зв`язку із чим позивач не виконав свій процесуальний обов`язок із доведення тих обставин, на які посилалася як на підставу своїх вимог і заперечень.

Дана позиція також викладена і в постанові Верховного суду у справі № 752/11156/18-ц від 20.01.2021.

Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 1270, 1272 ЦК України ст.ст. 10, 81, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана сторонами по справі протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Черкаського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Головуючий В.Л. Гудзенко