Справа № 186/1560/23
Провадження № 2/0186/679/23
У х в а л а

17 жовтня 2023 року. м.Першотравенськ

Суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області - Янжула С.А., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Луганської обласної державної адміністрації про визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИЛА :

16 жовтня 2023 року в провадження Першотравенського міського суду Дніпропетровської області, через підсистему "Електронний суд", надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Луганської обласної державної адміністрації про визнання права власності в порядку спадкування.

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що дана заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.177 ЦПК України.

1. У газеті "Голос України" від 04.09.2021 №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку.

Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС починають офіційно функціонувати з 5 жовтня 2021 року.

Відповідно до розділу 1 "Підсистема "Електронний суд"" глави ІІІ "Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС" Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21, вказано:

пунктом 24 зазначається - підсистема "Електронний суд" (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи;

пунктом 29 вказано, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів. В іншому випадку засобами Електронного суду користувача інформують про відсутність в іншого учасника справи зареєстрованого Електронного кабінету.

Отже, надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу "Електронний суд", розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, законодавцем надано сторонам та учасникам справи альтернативне право звернення до суду з позовними та іншими заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами в електронній формі (з обов`язковою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та підписанням вказаних документів власним електронним підписом) або в паперовій формі (з обов`язковим скріпленням вказаних документів власноручним підписом учасника справи (його представника)).

Аналогічний висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року в справі № 9901/335/20 (провадження № 11-361заі20) та від 01 липня 2021 року у справі №9901/76/21 (провадження №11-137заі21).

При цьому, у разі направлення сторонами (учасниками) справи позовних та інших заяв, скарг та інших визначених законом процесуальних документів в електронній формі (з обов`язковою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та підписанням вказаних документів власним електронним підписом), така сторона (учасник) справи відповідно до частини 1 статті 177 ЦПК України та пункту 29 розділу 1 "Підсистема "Електронний суд"" глави ІІІ "Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС" Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21, зобов`язана надати або доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів листом з описом вкладення або доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів.

Заяву та всі додані до неї документи подано в електронній формі з використання сервісу "Електронний суд", при цьому, судом встановлено, що до заяви не надано доказів надсилання іншим учасникам справи її копії та копій доданих до неї документів, що суперечить приписам частини 1 статті 177 ЦПК та пункту 29 розділу 1 "Підсистема "Електронний суд"" глави ІІІ "Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС" Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21.

Також, не надано до суду копій заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи і в паперовій формі.

Тому заява не відповідає загальним вимогам щодо форми та змісту позовної заяви, передбаченим ч.1 ст.177 ЦПК України.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду доказ надсилання іншим учасникам справи копії поданих до суду документів листом з описом вкладення або доказ надсилання до Електронного кабінету інших учасників справи поданих до суду документів.

2. Згідно ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Позивач заявляє позовну вимогу про визнання за нею права власності на спадщину, що відкрилася після смерті її матері, однак не додає до позову документів, що підтверджують її родинні зв`язки із померлою ОСОБА_2 .

3. Згідно п.16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ N 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" (з урахуванням змін, внесених Постановою ВССУ N 10 від 25 вересня 2015 року), розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто, як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача. Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Частиною 3 статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Судом встановлено, що позивачем заявлено у позові вимогу майнового характеру - визнання права власності на нерухоме майно: трикімнатну квартиру у м.Луганську, вказано ціну позову - 103 657 гривень, однак, жодних належних та допустимих доказів в підтвердження ціни спірного нерухомого майна позивачем не надано, внаслідок чого, суд позбавлений можливості перевірити чи вірно позивачем зазначена ціна позову, яка впливає на розмір судового збору, що підлягає сплаті.

Також, щодо визначення ціну позову, суд зазначає, що ціна позову повинна дорівнювати сумі ринкової вартості спірного майна на день подання позовної заяви до суду.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна, однак, позивачем дані докази надані до суду не були.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Оскільки визначена позивачем ціна позову у розмірі 103 657 гривень, вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна та на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, суд вважає необхідним попередньо визначити ціну позову в розмірі 400 000 грн (орієнтовна вартість 3-х кімнатної квартири в найближчому обласному центру до м.Луганська, однак з урахуванням, що м.Луганськ є тимчасово окупованою територією України).

4. Згідно ст.177 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач, як на підставу для звільнення її від сплати судового збору, посилається на те, що вона має статус учасника бойових дій, додавши копію відповідного посвідчення.

Дійсно, згідно із пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі N 545/1149/17 (провадження N 14-730цс19) зазначено, що "відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року N 3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону N 3551-XII. Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі N 9901/311/19 (провадження N 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі N 490/8128/17 (провадження N К/9901/166/18, К/9901/30220/18)".

ОСОБА_1 є позивачем у цій справі, предметом позову є визнання права власності в порядку спадкування. Отже, позов у цій справі не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій, а стосується його спадкових прав.

Таким чином, ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір у порядку та розмірі, визначених Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою, ставка судового збору становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 073,60 гривень та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму - 13 420 гривень.

Згідно ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Оскільки ціну позову визначено судом у розмірі 400 000 гривень, позивачем подано позовну заяву в електронній формі, їй необхідно сплатити судовий збір по справі за заявлену нею позовну вимогу майнового характеру в розмірі 3 200 гривень ( 1% ціни позову - 4 000 гривень * коефіцієнт 0,8)

Судовий збір необхідно сплатити за реквізитами: отримувач коштів: ГУК у Дніпропетровській області/м.Першотравенськ/22030101, код ЄРДПОУ отримувача 37988155, Банк та код банку отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0004585, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Суд зауважує, що у разі надання позивачем доказів про ринкову вартість спірної квартири на дату подання позову до суду, їй необхідно сплатити судовий збір по справі, з урахуванням уточненої ціни позову, за розрахунком, наведеним вище.

5. Позивачем залучено в якості відповідача по справі - Луганську обласну державну адміністрацію, з посиланням на постанову Пленуму ВС України №7 від 30 травня 2008 року та ст.1221 ЦК України - місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Між тим, суд роз`яснює позивачу, що згідно ст.11-1 Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" з метою забезпечення реалізації права на спадкування на тимчасово окупованій території визначає, що: "У разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів".

Законом не встановлюється правил обрання місця подання першої заяви (немає прив`язки до місця реєстрації чи довідки ВПО).

Таким чином, відповідачем в таких справах є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

У відповідність до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У зв`язку з вищевикладеними обставинами вважаю за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 до Луганської обласної державної адміністрації про визнання права власності в порядку спадкування без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з моменту отримання ухвали.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ч.1 ст.185 ЦПК України, - суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Луганської обласної державної адміністрації про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків 10 днів з моменту отримання даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С.А.Янжула.