Провадження №2/522/6519/23
УХВАЛА

24 жовтня 2023 року м. Одеса

Приморський районний суд міста Одеси у складі головуючої судді Косіциної В.В. розглянувши в порядку письмового провадження заперечення відповідачки ОСОБА_1 проти розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження,-

ВСТАНОВИВ:

06 вересня 2023 року АТ «Креді Агріколь Банк» звернулось до Приморського районного суду міста Одеси з позовними вимогами в яких просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 суму заборгованості в розмірі 348077,25 грн. та судовий збір.

За результатами автоматизованого розподілу справа була передана на розгляд судді Косіциній В.В.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 08 вересня 2023 року позовну заяву акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості прийнято та відкрито провадження у справі. Визначено, що права буде розглядатися у порядку спрощеного провадження без виклику осіб.

16 жовтня 2023 року до Приморського районного суду міста Одеси надійшло заперечення відповідачки ОСОБА_1 проти розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Також, 16 жовтня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання позивачки, у якій вона просить провести розгляд справи за її участі, про дату, час та місце судового засідання повідомити завчасно.

Розглянувши клопотання представника відповідача, перевіривши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 2 та ч. 4 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цивільним процесуальним Кодексом України, у порядку, зокрема: позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Суд враховує, що представником відповідача подано до суду клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням, яке є запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно п.2 ч.6 ст.19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2684 грн.

Ціна позову, що визначена у позовній заяві становить 348 077,25 грн, тоді як граничною межою для розгляду справи у порядку спрощеного провадження згідно п.2 ч.6 ст.19 ЦПК України є 662 000,00 грн. (2 684 *250 = 662 000).

Справа не належить до переліку справ, що підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження (частина четверта статті 274 ЦПК України) та належить до категорії справ незначної складності.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

За змістом ч.4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Згідно Постанови КЦС ВС від 17.08.2023 у справі № 755/16657/19 при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

КЦС ВС вказав, що суд першої інстанції дотримався наведених норм процесуального права, оскільки в ухвалі про відкриття провадження зробив висновок про те, що при вирішенні питання про визначення порядку розгляду справи суддею враховано предмет позову, який не належить до переліку справ, що підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження (частина четверта статті 274 ЦПК України), враховано характер справи та належність справи до категорії незначної складності, тому дану справу відніс до категорії малозначних справ, яку за правилами статей 19, 274, 279 ЦПК України доцільно розглянути у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення/виклику сторін, роз`яснивши учасникам судового розгляду їх процесуальні права, відповідно до статті 274 ЦПК України. Отже, суд першої інстанції правильно врахував, що зазначений спір не входить до переліку спорів, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження. Подібні висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 10 лютого 2020 року у справі № 705/1279/18, від 24 червня 2021 року у справі № 552/1030/20, від 15 лютого 2023 року у справі № 466/10577/20.

У ч.ч.1-5 ст. 83 ЦПК України вказано, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

В той же час, зі змісту п.3 ч.1 ст.43 ЦПК України вбачається, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Тому, сторони справи фактично не обмежені у можливостях щодо подання доказів, або ж заяв чи клопотань, в тому числі щодо виклику свідків, проведення експертизи тощо.

Відповідно до ч.4 ст. 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Приймаючи до уваги ціну позову та незначну складність справи, що дозволяє віднести дану справу до малозначних, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, враховуючи той факт, що судом не вбачається наявність підстав для здійснення допиту свідків або ж призначати експертизу на момент постановлення ухвали, а кількість доказів у справі незначна, справа не становить значного суспільного інтересу, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення заперечення без задоволення.

Посилання відповідачки на порушення її конституційних прав внаслідок розгляду справи у спрощеному провадженні без виклику осіб чуд вважає таким, що не відповідає діючому законодавству, а саме нормам ЦПК України.

Щодо можливого допиту свідків на яке посилається відповідачка, суд вважає. що без наявності заявленого письмового клопотання із обґрунтуванням необхідності допиту конкретного свідка. Це не є підставою для зміни визначеного судом порядку розгляду.

Щодо можливого проведення експертиз як підстави переходу до загального порядку розгляду справи, суд вважає, що оскільки клопотання відповідачкою не заявлено та враховуючи, що відповідачка може у разі необхідності замовити експертизу самостійно, е також не підставою для зміни порядку розгляду.

Крім того суд роз`яснює відповідачці, що не проведення судових засідань не позбавляє її права заявляти письмові клопотання, подавити заяви по суті та докази суду.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 19, 43, 83, 247, 277 ЦПК України, суд-,

ПОСТАНОВИВ:

Заперечення відповідачки ОСОБА_1 проти розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала остаточна та оскарженню окремо від рішення суду - не підлягає.

Суддя Косіцина В.В.