СВАЛЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 306/1400/21
Провадження № 2/306/11/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 січня 2023 року м. Свалява

Свалявський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Уліганинця П.І

за участю секретаря судового засідання Пецко Ж.М.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача Гнатишака О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Свалява в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про визнання дій неправомірними, кредитного договору недійсним та стягнення суми,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивачки звернулася з зазначеним позовом, посилаючись на те, що 18.06.2020 року з карткового рахунку позивачки, відповідачем стягнуто 9775 грн. 08 коп. Як з`ясувалося пізніше, зняття коштів відбулося унаслідок простроченої заборгованості за кредитним договором, укладеним нібито між сторонами 27.10.2006 року. Зазначила, що позивачка кредитного договору з відповідачем не укладала, жодних документів не підписувала, вважає такі дії відповідача незаконними, вчиненими з порушенням її прав як споживача фінансових послуг, а тому просить суд задовольнити заявлені позовні вимоги, визнавши дії АТ КБ «ПриватБанк» в частині автоматичного списання з її картки коштів у сумі 9775,08 грн. неправомірними, кредитний договір б/н від 27.10.2006 року у формі Заяви-анкети позичальника (рахунок № НОМЕР_1 ) визнати недійсним, стягнувши з відповідача на користь позивачки вищевказану суму.

У судовому засіданні представник позивачки вимоги, викладені в позовній заяві підтримала повністю, наполягала на їх задоволенні. Пояснила, що 18.06.2020 року на відкритий картковий рахунок у відділенні АТ КБ «ПриватБанк» ОСОБА_2 надійшли кошти у розмірі 19550,16 грн., з яких, того ж дня відповідачем списано 9775,08 грн. З пояснень представника банку позивачка дізналася, що списання згаданої суми відбулося внаслідок автоматичного погашення простроченої заборгованості.

Представник відповідача в судовому засіданні щодо задоволення позову заперечив. Пояснив, що висновок почеркознавчої експертизи, на його думку, не може слугувати належним та допустимим доказом, позаяк складений усупереч вимогам Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, оскільки експертом взагалі не досліджувалися, зокрема, умовно-вільні зразки почерку або підпису позивачки. Окрім того, звертає увагу суду на те, що позивачкою пропущено строк позовної давності звернення до суду, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову, так як за вищезгаданим кредитним договором погашалася заборгованість, зокрема, 07.12.2006 року та 09.01.2007 року, а позов останньою пред`явлено у 2020 році. Тобто, про нібито порушення своїх прав ОСОБА_2 було відомо далеко поза межами встановленого законом строку позовної давності.

Відповідно до ухвал Свалявського районного суду від 25.11.2021 року та 27.05.2022 року задоволено клопотання представника позивачки та витребувано у відповідача докази і призначено судову почеркознавчу експертизу (а.с. 51, 82).

Ухвалою Свалявського районного суду від 29.07.2022 року поновлено провадження у даній справі для вирішення клопотання експерта, який просив уточнити на якому аркуші справи знаходиться документ заява-анкета позичальника від 27.10.2006 року та вказати на якому аркуші у якій графі знаходиться підпис, який підлягає дослідженню (а.с. 86-88, 91).

На виконання вищезгаданого клопотання Свалявський районний суд, 06.09.2022 року, постановив ухвалу, відповідно до якої зазначив знаходження запитуваних доказів, експериментальних та вільних зразків підпису ОСОБА_2 (а.с. 126).

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази у їх сукупності, суд встановив наступне.

Із заяви позичальника № DNH4KP53140509 від 27.10.2006 року убачається, що позивачка, на той час ОСОБА_3 отримала у відповідача строковий кредит у сумі 3987,10 грн. на 42 місяці по 27.04.2010 року включно, з умовами сплати відсотків за його користування та погашення заборгованості. Відповідно до згаданої заяви позичальником доручено банку перерахувати вищезгадані кошти на розрахунковий рахунок підприємства торгівельно-сервісної мережі ПП Дрогобецька для придбання ТНС, телевізору SONY CS 29060 (а.с. 100).

Відповідно до квитанції на розрахунок готівкою № 134, ОСОБА_3 , 27.10.2006 року, сплачено ПП ОСОБА_4 1023,00 грн. (а.с. 103).

Того ж дня ОСОБА_3 підписано заяву на ім`я керівника кредитного центру ТОВ Приват Кредит із зазначенням її щомісячного прибутку та місцем роботи (а.с. 104).

Відповідно до підписаного акту прийому-передачі товару від 27.10.2006 року № DNH4KP53140509 ОСОБА_3 прийнято у ПП ОСОБА_4 телевізор SONY CS 29060 (а.с. 106).

За випискою з історії кредитного договору між сторонами стверджено сплату заборгованості 07.12.2006 року на суму 81,60 грн. та 09.01.2007 року на суму 82,44 грн. (а.с. 152-154).

За даними висновку експерта Закарпатського НДЕКЦ за №СЕ-19/107-22/5899-ПЧ від 16.09.2022 року підпис у графі Позичальник підпис на зворотному боці аркуша Заяви Позичальника від 27.10.2006 року виконаний не громадянкою ОСОБА_2 , а іншою особою (а.с. 129-135).

За приписами ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно п. 1.3 розділу 1 «Почеркознавча експертиза» Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 року № 1950/5) для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами;

Умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами;

Експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Пунктом 1.4 розділу 1 «Почеркознавча експертиза» вищевказаної Інструкції передбачено, що перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів.

За правовим змістом згаданої норми закону, вільні взірці підпису особи, яка заперечує власноручне виконання підпису пред`являється такій за умови попереднього витребування їх судом. Усупереч згаданій нормі зразки вільних підписів ОСОБА_2 надані її представником безпосередньо до суду, що унеможливлює достовірність їх підтвердження.

Окрім того, згадана експертиза проведена без дослідження умовно-вільних зразків підпису ОСОБА_2 , обов`язкова наявність яких передбачена п. 1.3 розділу 1 «Почеркознавча експертиза» вищезгаданої Інструкції.

За ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

За встановлених обставин, суд дійшов переконання, що наданий висновок експерта не є допустимим доказом і не може слугувати підставою для задоволення позову.

Положення ст. 81 ЦПК України передбачають обов`язок сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Посилання представника позивачки у судовому засіданні на те, що про факт нібито зняття відповідачем коштів з картки ОСОБА_2 остання дізналася зі слів працівника банку у 2020 році, належними та допустимими доказами не підтверджені, що, за умови сплати заборгованості 07.12.2006 року на суму 81,60 грн. та 09.01.2007 року на суму 82,44 грн. за кредитним договором може свідчити про пропуск останньою строку позовної давності, що, є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Однак, виходячи з вищевикладеного, суд дійшов висновку, що діями відповідача права позивача не порушені, правові підстави для задоволення позову у останньої відсутні, а тому у задоволенні такого належить відмовити за безпідставністю.

Керуючись ст. 12, 18, 81, 110, 141, 258, 263, 265, 268, 273, 354 ЦПК України, ст. 15-16 ЦК України, «Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 року № 1950/5), суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні позову представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про визнання дій неправомірними, кредитного договору недійсним та стягнення суми відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення суду складено 16 січня 2023 року.

ГОЛОВУЮЧИЙ П.І.Уліганинець