Справа № 953/781/23
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 травня 2023 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді - Муратової С.О.,
за участю секретаря - Юхно Є.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ЄДРПОУ: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу, -
встановив:
01.02.2023 до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій позивач просить розірвати шлюб між ними, зареєстрований 16.12.2016, Київським районним у м. Харкові відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №799 від 16.12.2016.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, зокрема, що вона з 16.12.2016 перебуває у шлюбі з відповідачем, про що Київським районним у м. Харкові відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 16.12.2016 зроблено актовий запис №799. Дітей від вказаного шлюбу не мають. Спільне життя між ними не склалося, вони не зійшлися характерами, шлюбні відносини вже давно фактично припинились, останні 5 місяців вони із відповідачем проживають окремо. Основна причина розпаду сім`ї це відмінність поглядів її та відповідача на інститут шлюбу та зобов`язань подружжя один перед одним, взаємне неприйняття позивачем та відповідачем пріоритетів одне одного та інші чинники, що унеможливлюють подальше перебування у шлюбі. Подальше примирення із відповідачем та збереження шлюбу є неможливим.
Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 13.02.2023 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаною позовною заявою. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження (а.с. 12).
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду справи, в прохальній частині позовної заяви просила, у зв`язку із віддаленістю місця проживання позивача від місця слухання справи, із огляду на запроваджений у країні воєнний стан, розглянути справу без участі позивача, у разі неявки відповідача у судове засідання, не заперечує проти заочного розгляду справи та ухвалення судом заочного рішення по справі (а.с. 2).
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з`явився, причину неявки суду не повідомив, повідомлявся належним чином про час і місце судового розгляду справи (а.с. 14, 15, 19, 22, 24).
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Таким чином, суд вважає, що відповідач ОСОБА_2 не з`явився в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов, зокрема: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив.
Зі згоди позивача (а.с. 2) суд ухвалює заочне рішення, при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 від 16.12.2016 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено шлюб, який зареєстрований 16.12.2016 Київським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, про що зроблений актовий запис №799 (а.с. 4).
Згідно позовної заяви, господарство та побут подружжя ведуть окремо один від одного, мешкають окремо. Майнового спору на час розгляду справи між сторонами не має.
За змістом положень ч. 1 ст. 24 Сімейного Кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 56 Сімейного Кодексу України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Згідно ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлене, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Таким чином, враховуючи конкретні обставини справи, стосунки які склалися у подружжя, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження родини стали неможливими та суперечить інтересам подружжя, що має вагоме значення, в зв`язку з чим позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.
Згідно ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Після розірвання шлюбу, за згодою позивача, прізвище ОСОБА_1 , за її згодою, залишити « ОСОБА_3 ».
Суд постановляє рішення в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів.
Керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 223, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 14, 24, 56, 110, 112 СК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ЄДРПОУ: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ЄДРПОУ: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ), зареєстрований Київським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №799 від 16.12.2016.
Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1 залишити « ОСОБА_3 ».
Згідно ч. 2 ст. 115 Сімейного Кодексу України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення, до Харківського апеляційного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua.

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ЄДРПОУ: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ).

Відповідач: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ).

Суддя С.О. Муратова