Єдиний унікальний номер судової справи 462/5683/22
Номер провадження 2/462/17/23
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

23 березня 2023 року суддя Залізничного районного суду міста Львова Галайко Н. М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Львівського комунального підприємства «Муніципальна варта» про визнання наказу про припинення нарахування та виплати середнього заробітку незаконним та стягнення середнього заробітку,

встановив:

Уповноважений представник позивача ОСОБА_1 адвокат Осташевський А. М., 20.10.2022 року (вх. № 17803) звернувся до Залізничного районного суду м. Львова з позовом до ЛКП «Муніципальна варта» про визнання наказу про припинення нарахування та виплати середнього заробітку незаконним та стягнення середнього заробітку, просить суд визнати незаконним наказ ЛКП «Муніципальна варта» № 205-к від 19.07.2022 року про припинення нарахування та виплати середнього заробітку ОСОБА_2 та стягнути з ЛКП «Муніципальна варта» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час з дати припинення нарахування та виплати середнього заробітку (19.07.2022 року) до дня ухвалення рішення судом.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 01.03.2023 року позовну заяву було залишено без руху, у зв`язку з її істотними недоліками, зокрема така подана з порушенням вимог встановлених ст. 175, 177 ЦПК України.

Позивачу було запропоновано у строк протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, привести позовну заяву у відповідність з вимогами ст. 175, 177 ЦПК шляхом усунення недоліків зазначених в ухвалі суду.

20.03.2023 року (вх. Еп. № 1253/23) від уповноваженого представника позивача ОСОБА_1 адвоката Осташевського А. М., на електронну адресу суду надійшла письмова заява про усунення недоліків позовної заяви, також у додатках вказаної заяви міститься письмова заява про зміну предмету позову.

Так, вивчивши подану заяву про усунення недоліків, суд дійшов висновку, що позивачем не було у повній мірі усунуто недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі суду.

Слід звернути увагу, що зазначені в ухвалі суду недоліки не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суду своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Як вбачається із заяви про усунення недоліків позивачем не було у повній мірі усунуто недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі суду, зокрема не виконано п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки позовна заява не містить обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються, окрім цього, матеріали заяви не містять розрахунку середнього заробітку. Також, у порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Також, суд звертає увагу на те, що згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Згідно з ч. 8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Пунктом 111 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя № 1845/0/15-21 від 17.08.2021 року встановлено, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Використання електронного цифрового підпису врегульовано Законом України «Про електронні довірчі послуги».

Пунктами 12, 32 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» передбачено, що електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов?язуються і використовуються ним як підпис; підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис.

Частиною 1, 2 ст. 6, ч. 1 ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» передбачено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов?язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Згідно ч. 2 ст. 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Відповідно до ст. 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає, зокрема, надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Правова позиція щодо звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи викладена в ухвалі Колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду Верховного Суду у справі № 671/490/21-ц (провадження № 61-4806ск22) від 08.06.2022 року.

Так, у вказаній ухвалі Верховним Судом зазначено, що альтернативою звернення учасників справи до суду із скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов?язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу шляхом направлення на офіційну електронну адресу відповідного суду.

Як вбачається із заяви про усунення недоліків від 20.03.2023 року, така подана адвокатом Осташевським А. М. у електронній формі без скріплення такої електронним цифровим підписом, а тому вважається такою, що не підписана особою, яка її подала.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України заява вважається неподаною і повертається позивачеві у випадку, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

У зв`язку з тим, що позивач не у повній мірі усунув вказані в ухвалі суду недоліки у встановлений строк, суд дійшов висновку, що позовну заяву - слід повернути позивачу.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Львівського комунального підприємства «Муніципальна варта» про визнання наказу про припинення нарахування та виплати середнього заробітку незаконним та стягнення середнього заробітку - вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя/підпис/

Згідно з оригіналом.

Суддя: Н. М. Галайко