Справа № 357/6900/23
Провадження № 2/357/2107/23
У Х В А Л А

іменем України

10 липня 2023 року уддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Орєхов О.І., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , АТ «СГ ТАС» (ПРИВАТНЕ) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до АТ «СГ ТАС» (ПРИВАТНЕ) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Дослідивши вказану позовну заяву та додані до неї документи в порядку вирішення питання про відкриття провадження у справі вважаю, що даний позов підлягає направленню за підсудністю до належного суду, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції, кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини у справах «Верітас проти України» та «Сокуренко та Стригун проти України», суд не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції у разі перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством. Зокрема, повноваження суду на розгляд конкретної справи, заяви або скарги визначається правилами підвідомчості та підсудності.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Під підсудністю у цивільному процесуальному праві розуміють інститут (тобто сукупність правових норм), який регулює віднесення справ, які підлягають розгляду судами цивільної юрисдикції, до відання конкретного суду судової системи України для розгляду по першій інстанції. Тобто, визначити підсудність цивільної справи означає встановити компетентний, належний суд у цій справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачене законом.

На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, судом був зроблений запит до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київської області, щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи відповідача.

За відомостями адресної довідки, наданої відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області від 27.06.2023 року, зареєстрованої канцелярією суду 05.07.2023 року за вх. № 29720 вбачається, що місце проживання (перебування) відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 з 11.12.2017 року, що територіально не відноситься до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області.

Однак, відповідно до ч. 3 ст. 28 ЦПК України, позови про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, чи шкоди, заподіяної внаслідок вчинення злочину, можуть пред`являтися також за реєстрованим місцем проживання чи перебування позивача або за місцем заподіяння шкоди.

Із змісту позовних вимог встановлено, що позивач ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_2 , також дорожньо-транспортна пригода сталася 20 травня 2020 року в смт. Рокитне, Рокитнянського району, Київської області.

Підстав, які б згідно ст. 28 ЦПК України дозволили позивачу обирати підсудність в м. Біла Церква та Білоцерківському районі Київської області з урахуванням спору, який виник у сторін, суд не вбачає.

Відповідно до ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Оскільки вищевказане ДТП сталося в смт. Рокитне Київської області, а також позивач проживає в смт. Рокитне Київської області, то суд керуючись нормами ЦПК України вважає за можливим направити дану цивільну справу за підсудністю до Рокитнянського районного суду Київської області.

Відповідно до статті 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Частиною 3 ст. 31 ЦПК України зазначено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Отже, суд приходить до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , АТ «СГ ТАС» (ПРИВАТНЕ) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення, необхідно направити за підсудністю до Рокитнянського районного суду Київської області (вул. Заводська буд. 11, смт. Рокитне, Київської області, 09601).

Керуючись ст.ст. 27, 28, 31, 32, 187, 352-354 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Справу № 357/6900/23 провадження № 2/357/2107/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , АТ «СГ ТАС» (ПРИВАТНЕ) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення, надіслати за підсудністю для розгляду до Рокитнянського районного суду Київської області (вул. Заводська буд. 11, смт. Рокитне, Київської області, 09601).

Передачу справи здійснити не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційної інстанції безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Особи, які не були присутніми в судовому засіданні при оголошенні ухвали, мають право на її оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Ухвала суду надрукована в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя О. І. Орєхов