Справа № 369/8508/20
Провадження №2/369/238/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.05.2023 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Дубас Т.В.,

за участю секретаря Житар А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про виділення в натурі частки житлового будинку,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про виділення в натурі частки житлового будинку.

07.10. 2020 року позивач уточнив позовні вимоги та звернувся з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про виділення в натурі частки житлового будинку.

Ухвалою суду від 14 червня 2021 року провадження у справі зупинено на час проведення судової будівельно-технічної експертизи, на вирішення якої поставлено наступні питання:

1) Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів виділити в натурі у власність 121/400 частку, що належить на праві власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ), у житловому будинку з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до ідеальної частки співвласника ( ОСОБА_1 - 121/400 частки) ?;

2) Які можливі варіанти виділу в натурі у власність належної 121/400 частки, що належить на праві власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ), у житловому будинку з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , з відхиленням від ідеальних часток, у разі відсутності технічної можливості виділу ідеальної частки співвласника ( ОСОБА_1 - 121/400 частки) ?;

3) Який розмір грошової компенсації необхідно буде сплатити співвласнику, частка якого зменшиться відповідно до запропонованих варіантів виділу у порівнянні з розміром його ідеальної частки у праві власності ( ОСОБА_1 - 121/400 частки) ?;

4) Який із запропонованих варіантів виділення в натурі у власність ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ) частки із майна, що є у спільній частковій власності передбачає переобладнання і перепланування житлового будинку, а також який із який із запропонованих варіантів виділення в натурі у власність частки із майна, що є у спільній частковій власності передбачає втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування житлового будинку ?;

5) Яка ринкова вартість будинковолодіння з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 ?

22 липня 2021 року ухвалою суду відновлено провадження по справі.

07 жовтня 2021 року ухвалою суду провадження у справі №369/8508/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про виділення в натурі частки житлового будинку, зупинено на час проведення будівельно-технічної експертизи, яка призначена відповідно до ухвали Києво-Святошинського районного суду Київськї області від 07 жовтня 2021 року.

04 жовтня 2022 року ухвалою суду відновлено провадження по справі.

16 березня 2023 року протокольною ухвалою суду було приєднано до матеріалів справи заяву про уточнення позовних вимог.

Під час дослідження матеріалів справи після відкриття провадження у справі судом було встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175-177 ЦПК України.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається у відповідності до вимог статті 176 ЦПК України.

Так в позовній заяві позивач зазначає, що просить суд виділити в натурі частку з майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак при цьому не зазначає ціну позову.

Згідно з пунктами 2, 9,10 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, -загальною сумою всіх вимог.

Верховний Суд у постанові від 7 квітня 2021 року у справі № 495/1706/16-ц, посилаючись на постанову Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, вказав, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Із матеріалів справи відомо, що у березні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вимогою про виділення в натурі частки, що перебуває у спільній частковій власності, а саме 121/400 частки з житлового будинку, а отже вказані вимоги є вимогами майнового характеру.

Враховуючи викладене, позивач повинен встановити ціну позову та, відповідно, сплатити судовий збір за вимоги майнового характеру. Поряд з цим позивач, при визначені ціни позову має враховувати, що ним ставляться вимоги щодо виділення у приватну власність в натурі частину житлового будинку.

Відповідно до підпункту 1 пункт 1 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з долученої до позовної заяви квитанції від 09 липня 2020 року №0.0..1, позивачем сплачено судовий збір в розмірі 840, 80 грн., як за вимогу немайнового характеру.

Судовий збір підлягає сплаті за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Київ.обл/Вишнева міс./22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37955989

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0010790

Код класифікації доходів бюджету 22030101 Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Києво-Святошинський районний суд Київської області (назва суду, де розглядається справа).

Згідно із частиною одинадцятою статті 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Виходячи з наведеного, вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення даної ухвали, для усунення недоліків, а саме визначити ціну позову та надати суду докази сплати судового збору за позовні вимоги майнового характеру, з урахуванням сплаченого судового збору в розмірі 840,80 грн.

Керуючись статтями 175, 176-177, 185, 187 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про виділення в натурі частки житлового будинку - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

У випадку не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Тетяна ДУБАС