У Х В А Л А

Справа № 183/7685/15

№ 2-п/183/15/23

31 травня 2023 року м.Новомосковськ

Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - Оладенко О.С.

за участю секретаря судового засідання Павлюк А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 лютого 2016 року задоволено позов Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

27 квітня 2023 року відповідач звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення. Відповідач просить скасувати зазначене заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному судовому порядку. Свої вимоги відповідач мотивує тим, що не погоджуються з ухваленим заочним рішенням, оскільки судове рішення ухвалено без врахування усіх обставин справи. Вказав, що зі змісту рішення не вбачається, якими саме документами позивач підтвердив свою позицію щодо боргу відповідача та порушень кредитного договору.

Ухвалою суду від 09.05.2023 поновлено відповідачу строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду, призначено судове засідання.

У судовому засіданні заявник підтримав подану заяву, просив її задовольнити.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином про дату та час судового засідання.

Вислухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що заочним рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 лютого 2016 року задоволено позов Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» заборгованість по кредитному договору № 500949780 від 27 червня 2014 року в розмірі 39853,36 гривень, з яких: 29239,36 грн. заборгованість за кредитом, 5361,28 гривень заборгованість по процентам за користування кредитом, 2852,72 гривень заборгованість по комісії за користуванням кредитом, 2400,00 грн. штраф та судові витрати в розмірі 1218 гривні, а всього 41071 (сорок одна тисяча сімдесят одна) гривня 36 (тридцять шість) копійок.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто заочне рішення підлягає скасуванню лише за умови і наявності двох підстав, зазначених у ч.1ст.288 ЦПК України.

Із аналізу зазначеної правової норми випливає, що необхідними невід`ємними умовами для скасування заочного рішення є:

- встановлення судом тієї обставини, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин;

- докази, на які відповідач посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції цієї статті сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Із досліджених судом матеріалів справи вбачається, що судові повістки направлялись відповідачу за його зареєстрованим місцем проживання. Так, в матеріалах справи наявні поштові конверти, у яких направлялись судові повістки, та які повернулися на адресу суду з довідкою «За закінченням терміну зберігання» (а.с.32,35)

Отже, хоча у суду не було безперечних доказів про повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи належним чином, однак судом було вжито всіх можливих заходів щодо повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи.

Сама по собі наявність поважних причин неявки у судове засідання не може бути підставою для скасування заочного рішення.

Як на підставу перегляду заочного рішення заявник посилається на те, що зі змісту рішення не вбачається, якими саме документами позивач підтвердив свою позицію щодо боргу відповідача та порушень кредитного договору. При цьому, у заяві не зазначено жодного доказу, який має істотне значення для вирішення справи.

Отже, заявником не було додано до заяви про перегляд заочного рішення жодних доказів в обґрунтування викладених обставин та доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи по суті та могли бути враховані судом при ухваленні заочного рішення 09 лютого 2016 року.

Фактично доводи заяви про перегляд заочного рішення суду ґрунтуються лише на поясненнях сторони заявника.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

З огляду на наведене, заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 лютого 2016 року підлягає залишенню без задоволення.

Частиною 4 ст.287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись статтями 280-289 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Ухвала суду складена і підписана 31 травня 2023 року .

Суддя Оладенко О.С.