Провадження № 2-с/537/56/2023
Справа № 2н-138/2007
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.08.2023 року м. Кременчук

Суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області Мурашова Н.В., розглянувши заяву боржника ОСОБА_1 , подану її представником адвокатом Дворником Олександром Вікторовичем, про скасування судового наказу Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 12.07.2007 року у справі №2н-138/2007 за заявою Закритого акціонерного товариства «ПроКредит Банк» про стягнення солідарно зі ОСОБА_2 , ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором №20.142 від 08.06.2006 року,

у с т а н о в и в:

09 серпня 2023 року до суду надійшла заява боржника ОСОБА_1 , подана її представником адвокатом Дворником О.В., в якій просили поновити строк на подання заяви про скасування судового наказу Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 12.07.2007 року у справі №2н-138/2007; скасувати судовий наказ Крюківського районного суду м.Кременчука Полтавської області від 12.07.2007 року у справі №2н-138/2007.

В обґрунтування заяви зазначено, що судовим наказом Крюківського районного суду м.Кременчука Полтавської області від 12.07.2007 року у справі №2н-138/2007 стягнуто в солідарному порядку зі ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь Закритого акціонерного товариства «ПроКредит Банк» заборгованість за кредитним договором №20.142 від 08.06.2006 року в сумі 49308,60 грн., по 123,27 грн. судового збору з кожного та по 7,50 грн. витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду цивільної справи з кожного. Про існування судового наказу ОСОБА_1 стало відомо після заблокування її банківських рахунків державним виконавцем в межах відкритого виконавчого провадження. Вважали, що судовий наказ підлягає скасуванню, враховуючи наступне. Так, ОСОБА_1 заперечує факт укладення кредитного договору з ЗАТ «ПроКредит Банк». Банк жодного разу не повідомляв ОСОБА_1 про наявність у неї заборгованості, вона не отримувала претензій Банку, а отже не має жодних зобов`язань та боргу перед Банком. Крім того Банк не скористався правом досудового врегулювання спору та звернувся з відповідною заявою до суду, а суд не розглядав обґрунтованість заявлених вимог по суті, у зв`язку з чим ОСОБА_1 не мала можливості надати свої заперечення на спростування вимог банку.

Суддя, розглянувши заяву про скасування судового наказу, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

12 липня 2007 року Крюківським районним судом м. Кременчука Полтавської області у справі №2н-138/2007 видано судовий наказ про стягнення в солідарному порядку зі ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь Закритого акціонерного товариства «ПроКредит Банк» заборгованості за кредитним договором №20.142 від 08.06.2006 року в сумі 49308,60 грн., 123,27 грн. судового збору з кожного та по 7,50 грн. витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду цивільної справи з кожного.

Згідно довідки Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області №6/311/2023 від 28.08.2023 року, знищено документи у справі №2н-138/2007 року про видачу судового наказу, відповідно до Акту №7 від 10.01.2017 року «Про вилучення для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду.

Згідно ч.3 ст.19 ЦПК України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Відповідно до ч.1 ст.160 ЦПК України, судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Відповідно до статей 104,105 ЦПК України, чинного на час видачі судового наказу, після видачі судового наказу суд невідкладно надсилає його копію боржникові рекомендованим листом із повідомленням (ч. 1 ст. 104). Одночасно з копією судового наказу боржникові надсилається копія заяви стягувача з копіями доданих до неї документів та роз`яснюється його право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом десяти днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування (ч. 2 ст. 104). У разі ненадходження заяви від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред`явлення до виконання. (ч. 1 ст. 105).

Отже, за приписами вказаних норм законодавства, судовий наказ набирає законної сили та видається стягувачу за наявності даних про отримання боржником копії наказу та у разі ненадходження від боржника у встановлений строк заяви про скасування судового наказу.

Таким чином, відмітка про набрання судовим наказом № 2н-138/2007 від 12.07.2007 року законної сили була проставлена працівником суду після закінчення строку на подання заяви про скасування наказу та за наявності даних про отримання боржниками копії наказу.

Згідно із ч. 1 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Частиною 1 ст. 127 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судових розгляд.

Одним із елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження судового рішення, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника судового розгляду.

Поновлення строку без доведеності поважності причин його пропуску не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Устименко проти України» від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення у справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і, як наслідок,тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Як встановлено судом, судовий наказ Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 12.07.2007 року у справі №2н-138/2007 набрав чинності 01.09.2007 року, оскільки у встановлений строк боржниками не було подано заяву про його скасування.

З дати винесення судового наказу 12.07.2007 року і до дня подання заяви про скасування судового наказу 09.08.2023 року минуло більше 16 років.

Судовий наказ було пред`явлено стягувачем до виконання, на даний час виконавчий документ перебуває у Крюківському відділі державної виконавчої служби у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

Суд критично оцінює твердження заявника, що вона дізналася про наявність судового наказу лише після накладення арешту на її рахунки в банківській установі, оскільки, в рамках виконавчого провадження з примусового виконання вказаного судового наказу, яке перебувало на виконанні з 2007 року, здійснювались заходи з примусового стягнення, отже боржник знала про наявність вказаного судового наказу, а тому суд відхиляє доводи заявника в цій частині як такі, що не підтверджені належними доказами.

Суд вважає невиправданим поновлення процесуального строку без наявності доказів про поважність його пропуску через такий тривалий термін (16 років), оскільки таке поновлення призводило б до порушення принципів цивільного судочинства, зловживання процесуальними правами, затягування судового розгляду, нехтування принципом правової визначеності, тобто поваги до остаточного рішення суду та обов`язковості його виконання.

За таких обставин, суд приходить до висновку про недоведеність заявником поважності пропуску строку звернення до суду із заявою про скасування судового наказу, у зв`язку з чим у задоволенні заяви про поновлення строку слід відмовити.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 ЦПК України, заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Враховуючи вищевикладене, оскільки заява про скасування судового наказу подана після закінчення встановленого строку та причини пропуску строку на звернення, визнані судом неповажними, суд приходить до висновку, що заява підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст.163, 258-260, 353 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання боржника ОСОБА_1 , поданого її представником адвокатом Дворником Олександром Вікторовичем, про поновлення строку на звернення із заявою про скасування судового наказу відмовити.

Заяву боржника ОСОБА_1 , подану її представником адвокатом Дворником Олександром Вікторовичем про скасування судового наказу, виданого 12.07.2007 року Крюківським районним судом м. Кременчука Полтавської області у справі №2н-138/2007 за заявою Закритого акціонерного товариства «ПроКредит Банк» про стягнення солідарно зі ОСОБА_2 , ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором №20.142 від 08.06.2006 року повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повний текст ухвали не було вручено у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Крюківського районного суду

м. Кременчука Полтавської області Мурашова Н.В.