УХВАЛА

04.05.2023 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Воробйова Т.А.,

вирішуючи питання про прийняття до провадження заяви представника боржника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про скасування судового наказу, виданого Богунським районним судом м. Житомира 12.12.2022 у цивільній справі №295/11860/22 за заявою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Житомиргаз» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги,

в с т а н о в и в:

Представник боржника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою, в якій просить скасувати судовий наказ, виданий 12.12.2022 у цивільній справі №295/11860/22 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Житомиргаз» заборгованість за надані послуги з розподілу природного газу в розмірі 2327,48 грн, що утворилась за період з 01.08.2021 по 30.09.2022 та судового збору в сумі 248,10 грн.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

За правилами ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Нормами ч. 1 ст. 58 ЦПК України визначено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч. 2 ст. 60 ЦПК України, під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна (ч. 1 ст. 62 ЦПК України).

Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою (ч. 2 ст. 62 ЦПК України).

Відповідно до п. 1 Порядку посвідчення заповітів і довіреностей, що прирівнюються до нотаріально посвідчених, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України

від 15.06.1994 №419 (зі змінами), посвідчувати заповіти і довіреності, що прирівнюються до нотаріально посвідчених (далі - заповіти і довіреності), відповідно до статей 245 і 1252 Цивільного кодексу України та статті 40 Закону України "Про нотаріат", мають право такі посадові, службові особи:

уповноважені посадові особи органів місцевого самоврядування - довіреності осіб, які проживають у населених пунктах, де немає нотаріусів, крім довіреностей на право розпорядження нерухомим майном, довіреностей на управління і розпорядження корпоративними правами та довіреностей на користування і розпорядження транспортними засобами;

начальники госпіталів, санаторіїв, інших військово-лікувальних закладів, їх заступники з медичної частини, старші або чергові лікарі - довіреності військовослужбовців або інших осіб, що перебувають на лікуванні в таких закладах;

командири (начальники) військових частин, з`єднань, установ, військово-навчальних закладів - заповіти і довіреності військовослужбовців, а в пунктах дислокації військових частин, з`єднань, установ, військово-навчальних закладів, де немає нотаріуса чи посадової особи органу місцевого самоврядування, що вчиняють нотаріальні дії, - заповіти і довіреності працівників, членів їх сімей і членів сімей військовослужбовців;

начальники установ виконання покарань та слідчих ізоляторів - заповіти і довіреності осіб, що тримаються в таких установах.

На підтвердження повноважень представника боржника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 до заяви про скасування судового наказу додано довіреність від 20.01.2020, якою ОСОБА_1 уповноважила ОСОБА_2 представляти її інтереси у всіх державних та недержавних установах та організаціях. Довіреність посвідчена Субботіним О.А. директором ТОВ «Орест і К».

Разом з тим, документу, що підтверджує повноваження представника боржника, передбаченого частинами 1 та 2 ст. 62 ЦПК України нотаріально посвідченої довіреності, або довіреності, яка прирівнюється до нотаріально посвідченої, до заяви про скасування судового наказу не долучено.

Згідно з ч.6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи, що заява подана з порушеннями вимог статті 170 ЦПК України, оскільки до заяви не долучено належного документу, визначеного нормами ЦПК України, що підтверджує повноваження представника боржника, суд вбачає підстави для повернення її без розгляду.

Керуючись ст. 170 ЦПК України, суддя,

у х в а л и в:

Заяву представника боржника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про скасування судового наказу, виданого Богунським районним судом м. Житомира 12.12.2022 у цивільній справі №295/11860/22 за заявою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Житомиргаз» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги - повернути без розгляду.

Роз`яснити боржнику, що повернення заяви про скасування судового наказу не перешкоджає повторному зверненню до суду з належно оформленою заявою в межах строків з урахуванням вимог ст. 170 ЦПК України, а у разі пропуску строку для звернення з такою заявою - одночасно з клопотанням про його поновлення з наведенням поважних причин, які обумовили його пропуск.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.А. Воробйова