Справа № 646/820/22
№ провадження 2/646/510/2023
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.04.2023 м.Харкова

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Сіренко Ю.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ТОВ «КЕЙ-КОЛЕКТ» до ОСОБА_1 , третя особа: Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про звільнення майна з-під арешту, -

в с т а н о в и в :

Представник позивача ТОВ «КЕЙ-КОЛЕКТ» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа: Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), в якому просить суд: звільнити з-під арешту житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Указом Президента України №64/2022 в Україні 24.02.2022 введено воєнний стан, дію якого продовжено відповідними Указами Президента України.

Враховуючи неможливість судом здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Розпорядженням Верховного Суду від 10.03.2022 №4/0/9-22 було змінено територіальну підсудність судових справ Червонозаводського районного суду м. Харкова та визначено замість нього Ленінський районний суд м. Полтави.

Розпорядженням Верховного Суду №65 Про відновлення територіальної підсудності судових справ окремих судів м. Харкова та Харківської області повернуто підсудність до Червонозаводського районного суду м.Харкова, у зв`язку з чим Ленінським районним судом м. Полтави було повернуто до Червонозаводського районного суду м. Харкова вищевказану справу.

Дослідивши позовну заяву з доданими до неї документами, приходжу до наступного.

Порядок звернення до суду за судовим захистом врегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Відповідност.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

За правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175-177 ЦПК України.

Вивченням матеріалів позовної заяви встановлено, що позовну заяву подано з порушенням вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України, оскільки позовна заява не відповідає вимогам пунктів 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, згідно яких позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Крім того, відповідно до п.5 ст. 177 ЦПК України: позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

З позовної заяви вбачається, що позивач звертається з позовною вимогою про звільнення з-під арешту, накладеного постановою Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), будинку, розташованого за адресою: м. Харків, пров. Колісниченківський 3-й, буд. 4 , яка на праві власності належить позивчу, посилаючись на те, що до нього перейшло право вимоги за кредитним договором №0 від 07.04.2008 року, який забезпечений договором іпотеки. Водночас, позивачем було з`ясовано, що на вищевказаний будинок, який є предметом іпотеки, було накладено арешт.

Однак, в додатках до позовної заяви відсутні жодні дані із зазначеного відділу ВДВС, щодо підстав винесення даної постанови, хто за цим виконавчим провадженням був стягувачем, чи мали місце якісь судові рішення у разі невиконання стороною вищезазначеного кредитного договору своїх зобов`язань, що позбавляє суд можливості встановити в межах якого виконавчого провадження державною виконавчою службою накладено арешт, та як наслідок чи має право останній звертатися до суду в порядку позовного провадження. Враховуючи, що з позовом про зняття арешту до суду можуть звертатись інші особи, які є власниками майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, що передбачено статтею 59 Законом України «Про виконавче провадження», а у разі, якщо позивач є стороною виконавчого провадження, він не може звертатися до суду з позовом про зняття арешту з майна, оскільки законом передбачений інший спосіб судового захисту, а саме, оскарження боржником рішення, дій, бездіяльності державного виконавця або приватного виконавця в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних Справ від 03.06.2016 № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» передбачено, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Викладене узгоджується із висновками Верховного Суду, висловленими у постановах від 14.08. 2019 року у справі № 519/77/18, від 15.04.2020 року у справі № 474/106/18.

Враховуючи ж викладені позивачем обставини, іпотекодержателем нерухомого майна є саме позивач. Таким чином, позивачу слід викласти правові підстави для звернення з заявленою вимогою саме до відповідача ОСОБА_1 , оскільки з наведеного в позові обґрунтування не вбачається виникнення спору між сторонами та порушення прав позивача заявленим відповідачем.

Так, позивачу до позовної заяви необхідно долучити повний витяг з реєстру речових прав на нерухоме майно актуальний на час розгляду справи.

Правова позиція Верховного Суду України, абзац 1 пункт 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справу суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року № 2 зводиться до того, що позовна заява повинна відповідати вимогам ЦПК. У зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

При винесенні ухвали судом враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи статтю шосту Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суддя також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuzv. Poland" N 28249/95).

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення позовної заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків заяви.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ТОВ «КЕЙ-КОЛЕКТ» до ОСОБА_1 , третя особа: Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної на протязі п`яти днів, з дня отримання цієї ухвали. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - Ю.Ю. Сіренко