Ухвала

07 вересня 2023 року

м. Київ

справа № 758/9577/21

провадження № 61-12295 ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Білоконь О. В. розглянув касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби в Одеській області на рішення Подільського районного суду міста Києва від 04 серпня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 лютого 2023 року у справі за заявою Головного управління Державної податкової служби в Одеській області, заінтересовані особи: товариство з обмеженою відповідальністю «ГРІНТЕХ ТРАНС ЛТД», публічне акціонерне товариство комерційний банк «АКОРДБАНК», про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю,

ВСТАНОВИВ :

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 04 серпня 2022 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 08 лютого 2023 року, відмовлено у задоволенні заяви про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю.

15 серпня 2023 року до Верховного Судувід імені ГУ ДПС в Одеській області Тарановський Р. В.подав касаційну скаргу на вказані судові рішення після закінчення строку на касаційне оскарження, у якій просив їх скасувати та ухвалити нове про задоволення заяви. На підтвердження повноважень підписанта касаційної скарги суду надав копію довіреності від 16 вересня 2022 року та виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань ДПС України.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Щодо повноважень представника в суді

Відповідно до частини третьої статті 392 ЦПК України касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

Всупереч положень частини третьої статті 392 ЦПК України вона підписана представником за довіреністю Тарановським Р. В., повноваження якого на представництво інтересів ГУ ДПС в Одеській областіу Верховному Суді не підтверджені належним чином.

Згідно із пунктом 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 Конституції України виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції представництво здійснюється з 1 січня 2017 року.

Відповідно до частин першої, другої статті 60 ЦПК України представником в суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових правовідносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Документами, які підтверджують повноваження представників у цивільному процесі, є довіреність фізичної або юридичної особи; повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (частини перша, четверта статті 62 ЦПК України).

Справа № 758/9577/21 не є трудовою та не визнавалась судами попередніх інстанцій малозначною. Отже, представництво заявника в суді касаційної інстанції має здійснюватись адвокатом, однак відсутні підтвердження того, що підписант касаційної скарги є адвокатом.

Крім того, до касаційної скарги не додано доказів, що підписант касаційної скарги має право діяти від імені ГУ ДПС в Одеській області в порядку самопредставництва.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частина третя статті 58 ЦПК України).

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження (довіреності).

До схожих висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21).

Таким чином, на підтвердження повноважень брати участь у справі в порядку самопредставництва заявник має надати суду належним чином засвідчені докази того, що Тарановський Р. В. обіймає певну посаду (наказ, трудовий договір); докази, що дозволяють встановити обсяг повноважень (статут, положення, трудовий договір (контракт), посадову інструкцію), які би засвідчували можливість підписанта діяти від імені ГУ ДПС в Одеській області за правилами самопредставництва останнього.

Після підтвердження повноважень Тарановського Р. В. брати участь у справі від імені ГУ ДПС в Одеській області касаційним судом перевірятиметься відповідність касаційної скарги вимогам законодавства у іншій частині.

Згідно з положеннями частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Щодо пропуску строку на касаційне оскарження

Відповідно до частин першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до частини третьої статті 390 ЦПК України, строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Як на підставу пропущення строку заявник посилається на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки ухвалою Верховного Суду від 29 березня 2023 року касаційну скаргу ГУ ДПС в Одеській області повернуто. Зазначає, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та введення на території України воєнного стану з 24 лютого 2022 року у контролюючого органу не було можливості подати касаційну скаргу з платіжним дорученням, яке було надано лише 23 червня 2023 року.

Наведені заявником причини пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення не можна визнати поважними з огляду на таке.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, суд має виходити з того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними лише у тому випадку, якщо таке недотримання строків касаційного оскарження було зумовлене діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали своєчасному зверненню з такою скаргою.

Водночас особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно строків подання, форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо доведення поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, що є проявом добросовісного користування процесуальними правами.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Повний текст постановиКиївського апеляційного суду від 08 лютого 2023 року складено 13 лютого 2023 року таоприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень 15 лютого 2023 року.

Вперше подану 08 березня 2023 року касаційну скаргу ГУ ДПС в Одеській області повернуто ухвалою Верховного суду від 29 березня 2023 року у зв`язку із відсутністю підстав для оскарження судових рішень в касаційному порядку.

При цьому, як убачається із касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, заявником не наведено жодних причин і не подано доказів, які б підтверджували реальну відсутність у нього можливості подати касаційну скаргу в місячний строк, враховуючи що станом на 23 червня 2023 року вже була надана контролюючим органом платіжна інстукція.

Посилання заявника на те, що запровадження воєнного стану в Україні є поважною причиною для поновлення процесуальних строків суд оцінює критично, оскільки факт збройної агресії проти України та введення воєнного стану може не бути безумовно поважною підставою для поновлення строку абсолютно в усіх випадках. Для визнання поважною даної підстави суд бере до уваги територіальне місцезнаходження суду, порядок функціонування суду, хід бойових дій, наявність конкретної фактичної можливості своєчасно звернутися до суду.

Оскільки первісну касаційну скаргу повернуто 29 березня 2023 року, а повторно подано лише 15 серпня 2023 року, при цьому докази, які б підтверджували неможливість подачі касаційної скарги у розумний строк ГУ ДПС в Одеській області не надає, суд наведені в клопотанні підстави поновлення процесуального строку не може визнати поважними, оскільки вони не є такими, що об`єктивно унеможливили дотримання строків, передбачених ЦПК України.

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 3 квітня 2008 року).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За таких обставин, на підставі частини третьої статті 393 ЦПК України касаційну скаргу слід залишити без руху та роз`яснити заявнику про необхідність надання доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку або навести інші підстави для поновлення строку та надати відповідні докази.

Щодо форми і змісту касаційної скарги

На виконання вимог пункту 6 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі зазначається клопотання особи, яка подає скаргу.

У порушення вимог пункту 6 частини другої статті 392 ЦПК України заявник подає касаційну скаргу на рішення Подільського районного суду міста Києва від 04 серпня 2022 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 08 лютого 2023 року, у якій просить їх скасувати та ухвалити нове про задоволення заяви.

За даними Єдиного державного реєстру судових рішень Київським апеляційним судом 08 лютого 2023 року було прийнято постанову, а не Київським апеляційним адміністративним судом, якою залишено без змін рішення Подільського районного суду міста Києва від 04 серпня 2022 року.

Ураховуючи викладене, заявнику необхідно уточнити які саме судові рішення ним оскаржуються.

Щодо підстав касаційного оскарження

Відповідно до положень частини першої статті 400 ЦПК України суд касаційної інстанції переглядає у касаційному порядку судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття.

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Заявник у касаційній скарзі виокремив таку підставу касаційного оскарження як пункт 2 частини другої статті 389 ЦПК України.

Верховний Суд констатує, що касаційна скарга не містить належних підстав подачі касаційної скарги, з огляду на таке.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України, у разі подання касаційної скарги на підставі пункт 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні.

Заявник посилаючись на пункт 2 частини другої статті 389 ЦПК України в касаційній скарзі не обґрунтовує від якого правового висновку слід відступити, в якій конкретно постанові Верховного Суду він викладений та застосований судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні, тому суд відхиляє посилання на пункт 2 частини другої статті 389 ЦПК України, як підставу касаційного оскарження.

Таке узагальнене посилання у касаційній скарзі на пункт 2 частини другої статті 389 ЦПК Українибез обґрунтування (мотивування) наявності цієї підстави, не є виконанням вимог пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України щодо обов`язкового зазначення у касаційній скарзі підстав оскарження.

За таких обставин, відповідно до вимог частини другої, четвертої статті 392 ЦПК України, заявнику необхідно надати суду уточнену редакцію касаційної скарги з посиланням на підставу (підстави) касаційного оскарження з визначенням конкретного пункту (пунктів) частини другої статті 389 ЦПК України та обґрунтуванням (мотивуванням) наявності цієї підстави (підстав). Також надіслати на адресу суду копії уточненої редакції касаційної скарги і доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Оскільки подана касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України та подана після закінчення строків на касаційне оскарження, її слід залишити без руху та запропонувати заявнику усунути недоліки.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Визнати підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження рішення Подільського районного суду міста Києва від 04 серпня 2022 року та постанови Київського апеляційного суду від 08 лютого 2023 рокунеповажними.

Касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби в Одеській області на рішення Подільського районного суду міста Києва від 04 серпня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 лютого 2023 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Білоконь