КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
провадження №22-ц/824/6258/2023 Головуючий суддя: Олійник В.І.
У Х В А Л А

12 травня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Олійника В.І.,

суддів: Кулікової С.В., Сушко Л.П.,

розглянувши клопотання ОСОБА_1 - представника ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 23 листопада 2022 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Столиця» про стягнення боргу, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 23 листопада 2022 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Столиця» про стягнення боргу.

Розгляд справи було призначено на 09 травня 2023 року на 12 год. 15 хв.

08 травня 2023 року на електронну адресу Київського апеляційного суду надійшло клопотання ОСОБА_1 - представника ОСОБА_2 про відкладення розгляду справи та його участі в наступному судовому засіданні в режимі відеоконференції у Черкаському районному суді Черкаської області (18015, м. Черкаси, вул. Гоголя, 316).

Розгляд справи відкладено на 23 травня 2023 року на 09 год. 50 хв.

Вирішуючи клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції, колегія суддів, виходить з наступного.

Згідно з ч.8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Основні організаційно правові засади електронного документообігу та використання електронних документів встановлені Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг», відповідно до якого під обов`язковим реквізитом електронного документу розуміють обов`язкові дані в електронному документі, без яких він не може бути підставою для його обліку і не матиме юридичної сили.

Згідно із положеннями ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронним документом є документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються Законом України «Про електронні довірчі послуги».

Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги» (ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»).

Пунктами 12, 32 ч.1 ст. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» визначено, що електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис.

Проаналізувавши наведені норми закону необхідно зробити висновок про те, що електронний підпис прирівнюється до власноручного підпису та використовується фізичними особами для ідентифікації особи, яка підписувала документ та підтвердження цілісності даних в електронній формі.

Таким чином, суд вважає, що клопотання ОСОБА_1 - представника ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції подане на електронну пошту Київського апеляційного суду без використання електронного цифрового підпису, не може вважатися підписаним та не має юридичної сили, оскільки не містить електронного підпису особи, яка його подала, що унеможливлює перевірити підписанта.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 28 лютого 2019 року у справі №200/12772/18 (провадження № 14-99 зц 19), повертаючи касаційну скаргу з підстави її непідписання, вказала, у якому випадку подана в електронній формі скарга вважається належним чином підписана, а саме, з обов`язковим скріпленням електронним цифровим підписом.

Крім того, всупереч вимогам ч. 2 ст. 212 ЦПК України, копія заяви не була надіслана іншим учасникам справи.

Оскільки клопотання ОСОБА_1 - представника ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції надійшло на адресу Київського апеляційного суду в електронній формі без скріплення його електронним цифровим підписом, то воно вважається таким, що не підписане особою, яка його подала, а тому таке клопотання підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст.183 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_1 - представника ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції повернути заявнику без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: