Справа № 691/349/23
Провадження № 2/691/217/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2023 року м. Городище

Городищенський районний суд Черкаської області у складі судді Синиці Л.П., за участю секретаря судового засідання Харук Л.Ю., розглянувши, у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Городище Черкаської області, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

В березні 2023 року позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, з тих підстав, що рішенням Городищенського районного суду Черкаської області від 07 жовтня 2016 року по справі № 691/1044/16-ц позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини - задоволено. Стягнуто аліменти на утримання дитини - сина, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини усіх видів заробітку (доходів), але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дииною повноліття, починаючи з 26 вересня 2016 року. 28 лютого 2022 року при укладенні шлюбу на змінила прізвище з ОСОБА_5 на ОСОБА_6 . Станом на 01.01.2023 року за відповідачем рахується заборгованість зі сплати аліментів за період з 26.09.2016 р. по 01.01.2023 р. у сумі 127 747,51 грн., доказом чого є довідка-рахунок Городищенського відділу державної виконавчої служби у Черкаському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 01.01.2023 р. Загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою: р = (А1х1%хQ1) + (А2х1%Q2) + ... (Аnх1%Qn), де: р - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; А1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; А2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2 - кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; Аn - нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачою позову; Qn - кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Відповідно, за період з 26.09.2016 р. по 01.01.2023 р., сума неустойки, яку відповідач зобовязаний сплатити складає 808 617,08 грн. З огляду на те, що сума боргу зі сплати аліментів на момент подачі позову до суду та станом на 01.01.2023 року становить суму розміру 127 747,51 грн., до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає стягненню пеня за прострочення сплати аліментів на утримання сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 127 747,51 грн., що не є більше 100 відсотків заборгованості.

03.05.2023 в справі відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін.

26.05.2023 на адресу суду надійшло клопотання відповідача ОСОБА_2 про долучення до матеріалів справи № 691/349/23 довідки розраухнок заборгованості від 01.05.2023 року (з 01.07.2018 року по 01.05.2023 року становить 90 399,37 грн.) та довідки від 22.05.2023 року про заробітну плату, оскільки дані документи повинні бути враховані судом при винесенні справедливого, обєктивного та законно рішення.

19.12.2023 в судове засідання сторони не зявилися. Про час, день та місце слухання справи повідомлені належно, що підтверджено матеріалами справи.

Від представника позивача адвоката Васяновича В.В. надійшла заява про слухання справи про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів за відсутності строни позивача, позовні вимоги підтримують повністю та просили суд їх задовольнити у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 будучи належно сповіщений про час, день та місце слухання справи, що підтверджено рекомендованим листом № 551, не зявився. Поважність причин не прибуття не повідомив. Заяв (клопотань) на визначену дату судового засідання не надходило. Відповідач у встановлений судом строк правом на надання відзиву не скористався.

Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, керуючись частиною 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, обєктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вислухавши доводи сторін, що були надані в судових засіданнях (відповідач позов визнав частково, зазначає, що наразі до Городищенського районного відділу ДВС надано довідку про офіційне працевлаштування та нарахування заробітної плати, після чого державним виконавцем проведено перерахунок заборгованості по виплаті аліментів, згідно довідки-розрахунку від 01.05.2023 року заборгованість становить 90 399,37 грн., а не таку суму, як вказала позивач, та додав довідку з місця роботи, з вказанням займаної ним посади та суми відрахування щомісячного), суд дійшов такого висновку.

Згідно статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За нормами статті 180 СК України передбачено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Судом встановлено, що рішенням Городищенського районного суду Черкаської області від 07 жовтня 2016 року з ОСОБА_2 (відповідач у даній справі) на користь ОСОБА_3 (позивач у даній справі) стягнуто аліменти на утримання дитини, - сина, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини усіх видів заробітку (доходів), але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 26 вересня 2016 року.

Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів від 01.01.2023 року, наданого головним державним виконавцем Городищенського відділу державної виконавчої служби у Черкаському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Т. Фалько, загальний розмір заборгованості по аліментах ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 на утримання сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за період з 01.07.2018 року по 01.01.2023 року складає 109 643,51 + 18 104,00 (станом на 01.07.2018 року) = 127 747,51грн..

За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання.

Неустойка (пеня) це спосіб забезпечення виконання зобовязання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобовязання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобовязання боржником. Після порушення боржником свого обовязку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обовязку сплатити аліменти.

Відповідно до частини 1 статті 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобовязана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Норма статті 196 СК Українине встановлює будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обовязку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Зазначена правова позиція знайшла відображення в постанові Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 572/1762/15-ц, та постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.04.2019 у справі № 333/6020/16-ц.

Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18) зроблено висновок, що "правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обовязку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобовязання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобовязання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобовязання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем».

Згідно частини 8 статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Позивачем проведено розрахунок пені за несвоєчасну плату аліментів, за формулою: р = (А1х1%хQ1) + (А2х1%Q2) + ... (Аnх1%Qn), де: р - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; А1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; А2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2 - кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; Аn - нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачою позову; Qn - кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць, та, за період з 26.06.2018 по 01.01.2023, загальний розмір якої складає 127 747,51 грн..

За загальними правилами відповідальності за прострочення виконання зобовязання слід виходити із презумпції вини платника аліментів, який прострочив сплату аліментів на утримання дитини, а тому саме на відповідача, який прострочив сплату аліментів, покладається тягар доказування протилежного.

У постанові Верховного Суду у складі Обєднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 661/905/19 (провадження № 61-16670сво19) вказано, що положення ЦК України субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин. Стягнення пені, передбаченої абзацом першим частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобовязаної сплачувати аліменти. У СК України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. У такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобовязання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обовязок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач знав про судове рішення щодо стягнення аліментів, тому заборгованість із аліментів виникла з вини відповідача, як особи, яка зобовязана сплачувати аліменти за рішенням суду, а тому позивач має право на стягнення неустойки (пені).

Відповідач не надав суду жодних доказів щодо того, що за своїм станом здоровя та матеріальним становищем він не міг утримувати своїх неповнолітніх дітей, як і не надав будь яких заперечень щодо заборгованості по аліментним платежам на дату звернення до суду з позовом.

Суд відхиляє позицію відповідача, який вважає, що у разі погашення частини заборгованості по аліментам в лютому, березні, квітні 2023 року, що підтверджено наданою ним довідкою-розрахунком від 01.05.2023 року на суму заборгованості 99 257,86 грн., тобто після звернення стягувача до суду, він частково звільняється від сплати пені і її розмір має бути меншим.

Право одержувача аліментів на стягнення неустойки (пені) у разі заборгованості по аліментах не припиняється з її погашенням, а лише припиняється нарахування пені на таку заборгованість та не є перешкодою для стягнення пені у судовому порядку.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобовязує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обовязку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обовязок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Оцінивши в сукупності надані докази, суд дійшов висновку, що відповідач зобовязаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною 1 статі 196 СК України.

Враховуючи, що відповідач допустив прострочення сплати аліментів на утримання дитини, виходячи із правової позиції Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц та беручи до уваги, що сума неустойки (пені), яку просить позивач стягнути з відповідача, менша суми заборгованості за цим зобовязанням, та за період з 26.09.2016 року по 01.01.2023 року становить 808 617,08 грн., суд доходить висновку, що розмір пені, який просить стягнути позивач на свою користь, є правомірним.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову, та стягнення з відповідача на користь позивача заявлений розмір пені за прострочення сплати аліментів за період з 26.09.2016 року по 01.01.2023 року в сумі 127 747,51 грн..

Оскільки судом задоволено позовні вимоги, то з відповідача слід стягнути на користь держави судовий збір у сумі 1073,60 грн..

На підставі викладеного, керуючись ст. 549 ЦК України, ст. ст. 180, 196 СК України, ст.ст. 4, 12, 13, 81, 133, 141, 247, 258, 259, 263, 264, 274, 279, 352, 354, 355 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 , неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 127 747,51 (сто двадцять сім тисяч сімсот сорок сім гривень 51 копійки).

Стягнути із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 , в дохід держави 1073 (одну тисячу сімдесят три) гривні 60 копійок судового збору.

Рішення суду може бути оскаржене. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкриті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Копію рішення направити учасникам справи, для відому.

Повний текст виготовлено 19.12.2023.

Суддя Л. П. Синиця