Номер провадження: 22-ц/813/5672/23
Справа № 766/7117/21
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.05.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої Орловської Н.В.,

суддів Базіль Л.В.,

Пузанової Л.В.,

секретар Зєйналова А.Ф.к.

розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження апеляційні скарги Акціонерного товариства «Альфа-Банк» та Державного підприємства «Сетам» на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 14 грудня 2021 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Корабельного районного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), Акціонерного товариства «Альфа-Банк», Державного підприємства «Сетам» про повернення безпідставно набутого майна,

ВСТАНОВИВ:

05.05.2021 року ОСОБА_1 , від імені якого діяв адвокат Загоруйко Геннадій Анатолійович, звернувся до суду з позовом до Корабельного районного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), Акціонерного товариства «Альфа-Банк», Державного підприємства «Сетам» про про стягнення безпідставно набутих коштів у загальній сумі 485 400,80 грн.

В обґрунтування позову зазначив, що 11 вересня 2017 року ДП «СЕТАМ» було проведено електронні торги по реалізації лоту №233488, а саме трикімнатної квартири загальною площею 79,28кв.м, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 за 485 400,80грн, переможцем яких у відповідності до протоколу № 284401 ДП «СЕТАМ» став ОСОБА_1 з підстав найвищої цінової пропозиції.

13 вересня 2017 року позивачем, як переможцем торгів, був підписаний протокол №284401 від 11 вересня 2017 року та направлено до ДП «СЕТАМ», що підтверджується поштовим повідомленням ХД ПАТ «Укрпошта» № 5191. За даним протоколом різницю від вартості придбаного майна 485400,80грн. та гарантійного внеску в сумі 24 270,04грн. було сплачено ОСОБА_1 на рахунок Корабельного РВ ДВС м. Херсона в сумі 461 130,76 грн. Сплачені кошти перераховані таким чином: стягувачеві ПАТ «Укрсоцбанк» в рахунок погашення боргу в сумі 168295,18грн., судового збору в сумі 841,38грн.; в якості передбаченого виконавчого збору 10% в сумі 16829,51грн. та 84.14грн; в дохід держави 500,00грн. витрат виконавчого провадження та 193,95 грн.

У строки, визначені ст. 47 Закону України «Про іпотеку», позивач не отримав від державного виконавця акт про реалізацію предмета іпотеки.

Крім того, за інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за № 100961213 від 15 грудня 2017року на вказану квартиру накладено заборону та іпотеку за іпотечним договором, посвідченим приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Воєводіною Н.М. 19 травня 2006 року за реєстровим № 898, а у розділі «Відомості про право власності» зареєстровано право власності за ОСОБА_2 .

З метою захисту своїх прав позивач звернувся до суду з позовом про визнання електронних торгів недійсними та застосування наслідків недійсності правочину у вигляді двосторонньої реституції. Проте постановою Херсонського апеляційного суду від 10.12.2020 року у справі №766/4461/18 зазначено про обрання позивачем невірного способу захисту та вказано, що правильним способом захисту є стягнення безпідставно набутих коштів. З огляду на викладене позивач звернувся до суду з даним позовом та наполягав на його задоволенні.

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 14 грудня 2021 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Суд вирішив:

Стягнути на користь ОСОБА_1 безпідставно набуті кошти з Державного підприємства «Сетам» в сумі 24270 (двадцять чотири тисячі двісті сімдесят) грн. 04 (чотири) коп.

Стягнути на користь ОСОБА_1 безпідставно набуті кошти з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» в сумі 168295 (сто шістдесят вісім тисяч двісті дев`яносто п`ять) грн. 18 (вісімнадцять) коп. та 841 (вісімсот сорок одну) грн. 48 (сорок вісім) коп.

Стягнути на користь ОСОБА_1 безпідставно набуті кошти з Корабельного районного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) в сумі 274386 (двісті сімдесят чотири тисячі триста вісімдесят шість) грн. 50 (п`ятдесят) коп.

Стягнути на користь ОСОБА_1 з Державного підприємства «Сетам» судовий збір 245 (двісті сорок п`ять) грн. 29 (двадцять дев`ять) коп. та витрати на правову допомогу 798 (сімсот дев`яносто вісім) грн. 35 (тридцять п`ять) коп.

Стягнути на користь ОСОБА_1 з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» судовий збір 1709 (одна тисяча сімсот дев`ять) грн. 04 (чотири) коп. та витрати на правову допомогу 5562 (п`ять тисяч п`ятсот шістдесят дві) грн. 34 (тридцять чотири) коп.

Стягнути на користь ОСОБА_1 з Корабельного районного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) судовий збір 2771 (дві тисячі сімсот сімдесят одна) грн. 99 (дев`яносто дев`ять) коп. та за витрати на правову допомогу 9021 (дев`ять тисяч двадцять одна) грн. 88 (вісімдесят вісім) коп.

В задоволенні решти вимог відмовити.

Вказане судове рішення мотивовано тим, що за змістом п.4,6,8 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29 вересня 2016 року №2831/5, після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги, який після затвердження начальником відділу державної виконавчої служби видається або надсилається переможцеві електронних торгів не пізніше наступного дня з дня його затвердження. Акт про проведені електроні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно.

Судом встановлено, що 11 вересня 2017 року ДП «СЕТАМ» проведено електронні торги для реалізації предмета іпотеки, а саме - квартири АДРЕСА_2 (лот №233488), переможцем яких став ОСОБА_1 , придбавши майно за 485400.80 грн., що підтверджується протоколом проведення електронних торгів № 284401.

У строк, вказаний у протоколі проведення електронних торгів № 284401 (до 25 вересня 2017 року) ОСОБА_1 внесено на рахунок Корабельного районного відділу ДВС м. Херсона суму належну до сплати, зазначену у протоколі, а саме 461130.76грн., що підтверджується копією квитанції від 19 вересня 2017 року.

Проте, в порушення вимог пункту 6 розділу Х Порядку затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець переможцеві електронних торгів не видавав та не надсилав, що унеможливило отримання переможцем у нотаріуса свідоцтва про придбання нерухомого майна.

Оскільки договір купівлі-продажу нерухомого майна у встановленій законом формі укладений не був, тому відсутня правова підстава для набуття та збереження коштів відповідачами від позивача за придбання нерухомого майна.

Разом з тим, суд зазначив, що набувачем коштів: 16829,51 грн., 84,14 грн., 500,00 грн. та 193,95 грн., що були перераховані до бюджету, є держава, а тому Корабельний РВ ДВС у м. Херсоні ПМРУ МЮ (м. Одеса) не може бути належним відповідачем у спорі щодо їх стягнення. З огляду на викладене суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог та здійснив відповідний розподіл судових витрат.

В апеляційній скарзі Акціонерне товариство «Альфа-Банк», від імені якого діє адвокат Стеценко Максим Владленович, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, просить рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 14 грудня 2021 року скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що позивач не був обмежений у праві звернутись до Корабельного РВ ДВС у м.Херсоні для самостійного отримання акту про проведені електронні торги для здійснення дій, необхідних для реєстрації права власності на придбане майно. Апелянт вважає, що бездіяльність позивача не може слугувати підставою для повернення коштів, оскільки вказане суперечитиме принципу добросовісності та юридичної визначеності при виконання договорів.

У відзиві на апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Альфа-Банк» Гладишев Олександр Анатолійович, від імені якого діє адвокат Загоруйко Геннадій Анатолійович, просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, вважає висновки суду обґрунтованими та правильними. В обґрунтування правомірності обраного позивачем способу захисту його порушених прав посилається на висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постановах від 23.05.2018р. по справі №629/4628/16-ц, від 20.11.2018р. по справі №922/3412/17. Крім того, позивач просить здійснити розподіл витрат позивача на правову допомогу в сумі 7800,00 грн, які будуть понесені ним під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції.

В апеляційній скарзі ДП «СЕТАМ», посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 14 грудня 2021 року скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі

В обґрунтування своєї позиції зазначає, що ДП «СЕТАМ», як організатор торгів, не зобов`язаний перевіряти правомірність дій державного виконавця. Позивачем після реєстрації для участі в електронних торгах було сплачено гарантійний внесок в сумі 24 270,04 грн, які фактично є завдатком по сплаті винагороди організатору електронних торгів за надані ним послуги з реалізації майна. ДП «СЕТАМ» належним чином виконало свої обов`язки з організації електронних торгів, прав позивача не порушувало, а тому вважає відсутніми підстави для повернення отриманих від позивача коштів, як безпідставно набутих.

Відзив на апеляційну скаргу ДП «СЕТАМ» не надходив, що відповідно до ч.3 ст.360 ЦПК України не є перешкодою для перегляду судового рішення.

В судове засідання учасники справи не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

02.05.2023р. під представника позивача адвоката Загоруйко Г.А. надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Оскільки неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, тому відповідно до ч.2 ст. 372 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності її учасників.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах, визначених ст. 367 ЦПК України, судом встановлено наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 11 вересня 2017 року ДП «СЕТАМ» було проведено електронні торги з реалізації майна боржника предмета іпотеки - трикімнатної квартири загальною площею 79,28кв.м, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 за 485 400,80грн, переможцем у відповідності до протоколу № 284401 ДП «СЕТАМ» став ОСОБА_1 за лотом № 233488 з підстав найвищої цінової пропозиції. (а.с.7)

Попередньо, з метою участі в електронних торгах ОСОБА_1 сплачено на користь ДП «СЕТАМ» гарантійний внесок у сумі 24 270,04 грн, що підтверджується квитанцією № 3 від 08.09.2017р. (а.с.8)

13 вересня 2017 року підписаний переможцем торгів протокол № 284401 від 11 вересня 2017 року було направлено до ДП «СЕТАМ», що підтверджується поштовим повідомленням ХД ПАТ «Укрпошта» № 5191.

За даним протоколом різницю від вартості придбаного майна 485400,80грн. та гарантійного внеску в сумі 24 270,04грн. було сплачено переможцем торгів ОСОБА_1 на рахунок Корабельного РВ ДВС м. Херсона кошти в сумі 461 130,76 грн.

Як зазначає представник Корабельного ВДВС у м.Херсоні Південного міжрегіонального управління юстиції (м.Одеса), зі сплачених ОСОБА_1 коштів в загальній сумі 461 130,76 грн:

168 295,18 грн перераховано державним виконавцем за виконавчим документом стягувачу ПАТ «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Альфа-Банк» (а.с.138-139);

16 829,51 грн - утримано на користь держави в якості виконавчого збору (а.с.140);

500,00 грн утримано на користь держави в якості витрат виконавчого провадження (а.с.141);

841,48 грн перераховано стягувачу АТ «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Альфа-Банк» в якості суми стягнутого судового збору;

84,14 грн утримано на користь держави в якості виконавчого збору;

193,95 грн утримано в якості витрат виконавчого провадження;

274 386,50 грн залишок, який лишився на депозитному рахунку відділу виконавчої служби.

Позивач зазначає, що в порушення вимог та строків, передбачених ст.47 Закону України «Про іпотеку», державним виконавцем не надіслано на його адресу акт про реалізацію предмета іпотеки, що унеможливило оформлення ОСОБА_1 свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів.

У березні 2018 року з метою захисту своїх порушених прав ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання електронних торгів недійсними та застосування наслідків недійсності правочину у вигляді двосторонньої реституції.

Постановою Херсонського апеляційного суду від 10.12.2018р. у справі №766/4461/18 у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено з підстав обрання позивачем неналежного способу захисту. У вказаній постанові суд дійшов висновку, що у разі відсутності акту державного виконавця про проведені електронні торги і, як наслідок, невидача нотаріусом свідоцтва про придбання нерухомого майна, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся.

Оскільки наслідки недійсності правочину не застосовуються до правочину, який не вчинено, ефективним способом захисту права, яке позивач, як власник грошових коштів, вважає порушеним, є заявлення вимоги про повернення безпідставно набутого майна в порядку, визначеному главою 83 ЦК України.

Посилаючись на вказані висновки суду ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом та наполягав на його задоволенні.

Частково задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості та доведеності, а права позивача визнав порушеними та такими, що підлягають захисту у обраний ним спосіб.

Апеляційний суд погоджується з такими висновками місцевого суду виходячи з наступного.

Статтею 61 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що реалізація арештованого майна здійснюється, зокрема, шляхом електронних торгів, порядок проведення яких визначається Міністерством юстиції.

Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 затверджено Порядок реалізації арештованого майна (далі Порядок), згідно якого електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Згідно з пункту 1 розділу X Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29 вересня 2016 року №2831/5 (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку: зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди Організатору за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця); сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем придбаного ним на електронних торгах майна і залишається Організатору в рахунок оплати наданих ним послуг з проведення електронних торгів; різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди Організатору перераховується переможцем на рахунок Організатора у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової.

Після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документу, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадках, якщо майно реалізувалося за ціною вищою стартової) виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електроні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований (пункт 4 розділу Х Порядку).

Затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного дня з дня його затвердження. Копія акту надсилається стягувачу, боржнику та через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби організатору (пункт 6 розділу Х Порядку).

Відповідно до пункту 8 розділу Х Порядку акт про проведені електроні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акту про проведені електронні торги.

Переможець електронних торгів зобов`язаний отримати майно у зберігача не пізніше семи робочих днів з дати отримання акта. (пункт 10 розділу Х Порядку)

Аналогічні положення щодо порядку оформлення результатів прилюдних торгів визначені статтею 47 Закону України «Про іпотеку», згідно якої організатор прилюдних торгів протягом трьох днів з дня підписання переможцем прилюдних торгів протоколу надсилає відповідний протокол державному виконавцю, приватному виконавцю, а також інші документи, що підтверджують реалізацію предмета іпотеки відповідно до цього Закону. На вимогу державного виконавця, приватного виконавця для перевірки дотримання порядку проведення прилюдних торгів організатор прилюдних торгів зобов`язаний подати державному виконавцю, приватному виконавцю повну та достовірну інформацію і документи, що стосуються організації та проведення торгів.

Протягом п`яти робочих днів з дня надходження коштів від реалізації предмета іпотеки державний виконавець, приватний виконавець складає акт про реалізацію предмета іпотеки.

Акт про реалізацію предмета іпотеки підписується державним виконавцем, затверджується начальником відповідного органу державної виконавчої служби, скріплюється печаткою цього органу або підписується приватним виконавцем, скріплюється його печаткою та не пізніше наступного дня надсилається до організатора прилюдних торгів, який проводив прилюдні торги.

Державний виконавець, приватний виконавець не може відмовити у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки, якщо така реалізація здійснювалася відповідно до вимог цього Закону. У разі відмови видати акт про реалізацію предмета іпотеки державний виконавець, приватний виконавець повинен протягом п`яти робочих днів з дня закінчення строку, встановленого частиною другою цієї статті, повідомити про це організатора прилюдних торгів, іпотекодержателя, іпотекодавця та покупця. Повідомлення, що містить підстави для відмови у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки, підписується державним виконавцем і начальником відповідного органу державної виконавчої служби та скріплюється печаткою цього органу або підписується приватним виконавцем та скріплюється його печаткою. Відмова державного виконавця, приватного виконавця видати акт про реалізацію предмета іпотеки може бути оскаржена відповідно до законодавства.

На підставі акта про реалізацію предмета іпотеки нотаріус видає покупцеві свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів.

Протягом п`яти робочих днів з дня надходження від державного виконавця, приватного виконавця акта про реалізацію предмета іпотеки організатор проведення прилюдних торгів видає цей акт покупцеві, нотаріально засвідчені копії акта надсилає іпотекодержателю та іпотекодавцю.

Судом встановлено, що 11 вересня 2017 року ДП «СЕТАМ» проведено електронні торги з реалізації предмета іпотеки, а саме - квартири АДРЕСА_2 (лот №233488), переможцем яких став ОСОБА_1 , придбавши майно за 485400,80 грн., що підтверджується протоколом проведення електронних торгів № 284401.

Сторонами не заперечується, що у вказаний в протоколі № 284401 строк ОСОБА_1 внесено на рахунок Корабельного районного відділу ДВС м. Херсона належну до сплати суму в розмірі 461 130,76 грн, яка в подальшому була розподілена між стягувачем АТ «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Альфа-Банк», та державним бюджетом, а решта лишилась на депозитному рахунку органу виконавчої служби.

Також представником Корабельного районного відділу ДВС м. Херсона, представником ДП «СЕТАМ» та іншими учасниками справи не заперечується та обставина, що у строки, визначені статтею 47 Закону України «Про іпотеку» та розділом Х Порядку, державним виконавцем не оформлений та не надісланий до організатора прилюдних торгів та покупцеві акт про реалізацію предмета іпотеки.

Докази надіслання такого акту або його отримання особисто покупцем, а також інформація щодо відмови державного виконавця у видачі акту про реалізацію предмета іпотеки в матеріалах справи також відсутні.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі №465/650/16-ц та від 23 січня 2019 року у справі №522/10127/14-ц, правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством, щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин, що має ознаки договору купівлі-продажу.

Частиною четвертою статті 203 ЦК України передбачено, що правочин має вчинятися у формі, встановленій законом.

За правилами частини першої статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Договір, що підлягає нотаріальному посвідченню, відповідно до частини 3 статті 640 ЦК України, є укладеним з дня такого посвідчення.

Відповідно до статті 567 ЦК України договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі.

Наведеними вище приписами ст. 47 Закону України «Про іпотеку» та розділу Х Порядку реалізації арештованого майна визначено, що у випадку придбання на електронних торгах нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акту про проведені електронні торги.

Отже, законодавством визначена форма договору купівлі-продажу нерухомого майна, придбаного за результатами електронних торгів, а саме свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акту про проведені електронні торги.

У разі відсутності акту державного виконавця про проведені електронні торги і, як наслідок, у випадку невидачі нотаріусом свідоцтва про придбання нерухомого майна, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся.

Оскільки у ході розгляду даної справи, а також у межах справи №766/4461/18 судом встановлено, що акт про проведені електронні торги державним виконавцем ані організатору, ані переможцю у строки та порядку, встановленому законом не надавався, що унеможливило оформлення ОСОБА_1 , як переможцем, у нотаріуса свідоцтва про придбання нерухомого майна, тому суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відсутність підстав вважати вказаний правочин укладеним.

З наведеного слідує, що позивач за результатами проведення електронних торгів, переможцем яких він був визнаний та сплатив кошти в загальній сумі 485 400,80 грн (24 270,04 грн гарантійний внесок на користь ДП «СЕТАМ» та 461 130,76 грн на рахунок органу виконавчої служби), не набув права власності на об`єкт нерухомого майна, що був предметом реалізації, при цьому сплачені ним кошти за вказаний об`єкт залишаються у володінні інших осіб без достатньої правової підстави.

Відповідно до частини 1 статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно набуте, згодом відпала.

Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Так, зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 Цивільного кодексу України).

Відсутністю правової підстави вважають такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Враховуючи, що кошти в загальній сумі 485 400,80 грн були сплачені ОСОБА_1 в якості розрахунку за придбане нерухоме майно на електронних торгах, проте за наслідками розгляду даної справи вказаний правочин визнано судом таким, що не відбувся, тому відсутня правова підстава для набуття та збереження вказаних коштів відповідачами.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що Державним підприємством «СЕТАМ», як організатором електронних торгів від 11.09.2017р., отримано від ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 24270,04 грн, які були сплачені останнім 08.09.2017р. в якості гарантійного внеску. АТ «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Альфа-Банк» внаслідок проведення вказаних електронних отримано від ОСОБА_1 грошові кошти в загальній сумі 169 136,66 грн (168 295,18 грн в якості примусового стягнення боргу та 841,48 грн судового збору).

Заперечуючи вимоги позивача та наявність підстав для повернення йому отриманих за наслідками електронних торгів коштів у визначених сумах АТ «Альфа-Банк» зазначає, що ОСОБА_1 не був позбавлений права та можливості самостійно звернутись до державного виконавця з метою отримання акту про проведені електронні торги та подальшого оформлення права власності на придбане нерухоме майно.

Апеляційний суд вважає вказаний довід АТ «Альфа-Банк» необґрунтованим, оскільки наведені вище положення ст. 47 Закону України «Про іпотеку» та розділу Х Порядку реалізації арештованого майна передбачають обов`язок саме державного виконавця підготувати та оформити акт про проведені електронні торги, направити його організатору та покупцеві, після чого у останнього виникає обов`язок отримати майно у зберігача.

Крім того, згідно ч.2 ст.1212 ЦК України положення цієї глави (набуття, збереження майна без достатньої правової підстави) застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Таким чином, незалежно від причин, які зумовили відсутність акту про проведені електронні торги та відсутність подальшого оформлення права власності позивача на придбане майно, сам факт визнання правочину неукладеним є підставою для повернення позивачеві коштів як таких, що набуті без достатньої правової підстави.

Щодо доводу ДП «СЕТАМ» про відсутність у нього, як добросовісного організатора торгів, обов`язку з повернення позивачеві гарантійного внеску в сумі 24 270,04 грн, то колегія суддів також вважає його необґрунтованим з огляду на наступне.

Згідно п.1 Порядку реалізації арештованого майна, гарантійний внесок - грошова сума, що зарахована на рахунок організатора електронних торгів, яку за одним лотом сплачує учасник електронних торгів, крім випадків, передбачених цим Порядком, у розмірі 5%, виходячи зі стартової ціни лота, та є завдатком по сплаті винагороди організатору електронних торгів за надані ним послуги з реалізації майна.

Згідно п.2 розділу ІV Порядку для участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною) учасник проходить процедуру реєстрації на Веб-сайті, подає заявку на участь в електронних торгах за кожним лотом окремо, сплачує гарантійний внесок на рахунок Організатора та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком.

Гарантійний внесок вважається сплаченим з моменту зарахування його на рахунок Організатора.

Гарантійний внесок переможця електронних торгів зараховується до ціни продажу в рахунок сплати винагороди Організатору. Якщо електронні торги не відбулися або майно знято з реалізації відповідно до пункту 6 цього розділу, гарантіний внесок підлягає поверненню учасникам цих електронних торгів протягом трьох робочих днів з дня, наступного за днем визнання електронних торгів такими, що не відбулися, за винятком випадків, передбачених пунктом 3 цього розділу. (п.2 розділу Х Порядку)

Гарантійний внесок не повертається учаснику, який був визнаний переможцем електронних торгів, але не вніс усієї належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 цього розділу, або не підписав та не надіслав протокол з продажу предмета іпотеки у строки, передбачені пунктом 2 розділу VIІ цього Порядку. (п.3 розділу Х Порядку)

Оскільки ОСОБА_1 у строки, передбачені пунктом 2 розділу VIІ Порядку підписано та надіслано протокол з продажу предмета іпотеки, а також у визначені п.1 розділу Х Порядку строки внесено усю належну грошову суму, яка становила вартість придбаного майно, проте вказаний правочин визнано неукладеним, тому відповідно п.2 розділу Х Порядку сплачений ним гарантійний внесок в сумі 24 270,04 грн підлягає поверненню Державним підприємством «СЕТАМ».

Встановивши вказані обставини та правильно застосувавши норми матеріального і процесуального права суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 . Доводи апеляційних скарг вказаних висновків суду не спростовують, а тому відповідно до ст. 375 ЦПК України відсутні підстави для їх задоволення.

Згідно ст.382 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції складається, серед іншого, з розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Відповідно до частини восьмої статті 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Частиною третьою ст.133 ЦПК України до судових витрат віднесено витрати на професійну правничу допомогу.

Положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

За змістом статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат:

- розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

- розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Принцип змагальності знайшов свої втілення, зокрема, у положеннях частин п`ятої та шостої статті 137 ЦПК України, відповідно до яких саме на іншу сторону покладено обов`язок обґрунтування наявність підстав для зменшення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, а також обов`язок доведення їх неспівмірності.

Як вбачається з матеріалів справи, професійна правнича допомога позивачу ОСОБА_1 у суді апеляційної інстанції надавалася адвокатом Загоруйко Г.А. на підставі договору про надання правової допомоги №01/2019 від 01.10.2019р. та ордеру серії ВТ №1030579. (а.с. 16-17, 248)

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 1 Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI) договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Пунктом 9 частини першої статті 1 Закону № 5076-VI встановлено, що представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

Інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (пункт 6 частини першої статті 1 Закону № 5076-VI).

Відповідно до статті 19 Закону № 5076-VI видами адвокатської діяльності, зокрема, є:

- надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави;

- складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру;

- представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.

Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення представництва на надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок його обчислення, зміни та умови повернення визначаються у договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховується складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону № 5076-VI).

Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися у ці правовідносини.

Розділом 4 укладеного між адвокатом Загоруйко Г.А. та Гладишевим О.А. договору передбачено, що гонорар складається з суми вартості послуг, тарифи яких узгоджені сторонами та зазначені в додатку №1 до цього договору. Факт наданих послуг підтверджується актом наданих послуг. Підставою для сплати гонорару є рахунок фактура. Клієнт сплачує гонорар у день отримання рахунку фактури.

Згідно додаткової угоди №1 до договору №01/2019 про надання правової допомоги від 01.10.2019р. адвокат Загоруйко Г.А. та Гладишев О.А. узгодили:

- вартість однієї години надання послуг (зустріч та усна консультація клієнта; ознайомлення з матеріалами справи) 20% від розміру однієї мінімальної заробітної плати, встановленої законодавством на дату підписання акту приймання передачі наданих послуг.

- вартість одного документу (відповідь на запит контролюючого органу, складання адвокатського запиту, складання клопотання (іншої заяви)) - 20% від розміру однієї мінімальної заробітної плати, встановленої законодавством на дату підписання акту приймання передачі наданих послуг.

- вартість одного судодня надання послуг - 40% від розміру однієї мінімальної заробітної плати, встановленої законодавством на дату підписання акту приймання передачі наданих послуг.

На підтвердження факту надання професійної правничої допомоги ОСОБА_1 за вищевказаним договором адвокатом Загоруйко Г.А. надано до суду копію акту наданих послуг №01/2019/766/7117/21/2 від 16.02.2022р., за змістом якого адвокат Загоруйко Г.А. надав, а ОСОБА_1 прийняв наступні послуги:

-11.02.2022р. ознайомлення з матеріалами апеляційної скарги, тривалістю 1 година, вартістю 1300,00 грн;

-24.01.2022р. складання (написання) та подача до суду та учасникам у справі відзиву на апеляційну скаргу, тривалістю 3 години, вартістю 3900 грн;

-представництво інтересів ОСОБА_1 у одному судовому засіданні, вартістю 2600 грн.

Загальна вартість наданих ОСОБА_1 адвокатом Загоруйко Г.А. послуг з професійної правничої допомоги становить 7800,00 грн, які позивач у відзиві на апеляційну скаргу просить стягнути на свою користь.

Апеляційний суд вважає наведений позивачем розрахунок понесених ним витрат на правничу допомогу обґрунтованим в частині вартості витраченого адвокатом Загоруйко Г.А. часу на ознайомлення з апеляційною скаргою та складання відзиву, загальною вартістю 5200,00 грн, оскільки надання адвокатом вказаних послуг підтверджено матеріалами справи.

Разом з тим, заявлені позивачем до відшкодування за рахунок протилежних сторін витрати на представництво адвокатом Загоруйко Г.А. його інтересів в суді вартістю 2600 грн суд вважає необґрунтованими, оскільки адвокат Загоруйко Г.А. не брав участі в судовому засіданні в суді апеляційної інстанції, надавши заяву про розгляд справи за його відсутності.

З огляду на доведеність позивачем витрат на правничу допомогу адвоката в сумі 5200,00 грн та враховуючи відсутність заперечень протилежних сторін щодо співмірності вказаних витрат, суд вважає за необхідне стягнути їх з ДП «СЕТАМ» та АТ «Альфа-Банк» в рівних частинах, тобто по 2600,00 грн з кожного.

Керуючись ст. ст.137, 141, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги Акціонерного товариства «Альфа-Банк» та Державного підприємства «Сетам» залишити без задоволення.

Рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 14 грудня 2021 року залишити без змін.

Стягнути з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на користь ОСОБА_1 витрати на правничу допомогу в сумі 2 600,00 грн.

Стягнути з Державного підприємства «Сетам» на користь ОСОБА_1 витрати на правничу допомогу в сумі 2 600,00 грн.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги до суду касаційної інстанції.

Повний текст судового рішення складено 12 травня 2023 року.

Головуюча: _______________ Н.В.Орловська

Судді: _______________ Л.В.Базіль

_______________ Л.В.Пузанова