Справа № 953/322/23
Провадження № 2/185/2209/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
27 червня 2023 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Головіна В.О., за участю секретаря судового засідання Преображенської К.О., представника позивача Войтенко О.О. розглянувши у відкритому заочному судовому засіданні у м. Павлограді Дніпропетровської області цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення авансу за невідпрацьований час
В С Т А Н О В И В
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити.
Відповідач в судове засідання двічі не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.
В судовому засіданні ухвалено розглянути справу у заочному судовому засіданні.
Суд, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі за наступних обставин.
Відповідно до наказу від 11.03.2021 № 4/61к ОСОБА_1 на момент припинення трудових відносин, обіймав посаду майстра виробничої дільниці 1 групи. 29.06.2022 Відповідач звернувся до керівника АТ Харківобленерго з заявою про звільнення з займаної посади за угодою сторін з 30.06.2022.
Відповідно до наказу від 30.06.2022 № 300к Відповідача звільнено за п.1 ст.36 КЗпП України з займаної посади.
Відповідно до табелів обліку робочого часу за період з 24 лютого 2022 року по 10 червеня 2022 року Відповідач не працював.
Згідно з інформацією, наявною в особовій картці Відповідача, у день звільнення останній на роботу не з`явився. Відповідачу разом із супровідним листом були направлені копія наказу № 300к, Повідомлення про нараховані суми працівнику при звільненні від 30.06.2022 №15-8/17, що підтверджується доказами наявними у матеріалах справи.
Так, у період лютий-червень 2022 року, Відповідач отримав:
Одним із видів відрахувань із заробітної плати є відрахування із заробітної плати працівників для покриття заборгованості підприємству, де вони працюють.
Згідно з пунктом 2 частини другої статті 127 КЗпП України відрахування із заробітної плати працівників для покриття їх заборгованості підприємству, установі і організації, де вони працюють, можуть провадитись за наказом (розпорядженням) власника або уповноваженого ним органу: для повернення авансу, виданого в рахунок заробітної плати. У такому випадку роботодавець вправі видати наказ (розпорядження) про відрахування не пізніше одного місяця з дня закінчення строку, встановленого для повернення авансу, погашення заборгованості або з дня виплати неправильно обчисленої суми. Позивачем було видано накази № 336, № 319, № 316, які містяться у матеріалах справи. Однак через відсутність Відповідача на роботі з 24.02.2022 покриття заборгованості за вказаними сумами авансу, виданого в рахунок заробітної плати, не відбулось.
За змістом частини першої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно набуте, згодом відпала.
Системне тлумачення положень статей 127, 233 КЗпП України дає підстави зазначити, що роботодавець може звернутися з вимогами про повернення авансу, виданого в рахунок заробітної плати, до суду протягом одного року з дня виникнення права на відрахування відповідних сум.
Тлумачення положень частини другої статті 127 КЗпП України дає підстави дійти висновку, що відрахування із заробітної плати працівника для покриття ним заборгованості підприємству, де він працює, можуть провадитися за наказом (розпорядженням) власника підприємства або уповноваженого ним органу. Отже, видача відповідного наказу є правом власника підприємства.
Підставою позову є неможливість проведення відрахування із заробітної плати Відповідача через недостатність коштів для покриття заборгованості, яка виникла в нього перед АТ Харківобленерго.
Таким чином, оскільки Відповідачем було отримано вищезазначені суми авансу, виданого в рахунок заробітної плати, які не були ним погашені чи відпрацьовані, отже такі грошові кошти вважаються безпідставно набутими.
Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути витрати на судовий збір в сумі 2481.00 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст. 76, 81, 263, 264, 265 ЦПК України, суд
Позов Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення авансу за невідпрацьований час задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 (паспорт НОМЕР_1 , ідентифікаційний код № НОМЕР_2 ) на користь АТ Харківобленерго витрати на судовий збір в сумі 2481.00 гривень.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: В. О. Головін