"09" жовтня 2023 р. Справа № 363/3732/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2023 року Вишгородський районний суд Київської області в складі: головуючого судді Свєтушкіної Д.А., за участі секретаря Крикун Ю.М., представника позивача адвоката Чекарьова Є.В., відповідача ОСОБА_1 , представника відповідача адвоката Матвійчука Д.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вишгород клопотання представника відповідача адвоката Матвійчука Д.В. про скасування заходів забезпечення позову,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл спільного сумісного майна подружжя.

03.10.2023 року до суду від представника відповідача адвоката Матвійчука Д.В. надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову по вказаній в цивільній справі. В обґрунтування поданого клопотання вказав, що 04 серпня 2023 року на підставі ухвали суду накладено арешт на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та земельну ділянку, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :01:021:0104, який належать на праві приватної власності ОСОБА_1 14 липня 2023 року Вишгородським районним судом Київської області у цій же справі, було відмовлено у задоволенні забезпечення позову шляхом накладення арешту на це майно. Зазначив, що ухвала Вишгородського районного суду Київської області від 04 серпня 2023 року у судовій справі № 363/3732/23 є необґрунтованою за відсутності дослідження всіх обставин справи, та суперечить висновком суду, що були здійснені за тих же підстав та обставин у попередній ухвалі Вишгородського районного суду Київської області від 14 липня 2023 року у судовій справі № 363/3732/23, тож заходи забезпечення позову не можуть залишатися в силі.

У судовому засіданні відповідач та її представник підтримали подане представником відповідача клопотання та просили задовольнити. Відповідач підтвердила, що спірні будинок та земельна ділянка зареєстровані за нею. Також зазначила, що є приватним підприємцем та планує отримати грант для своєї підприємницької діяльності, однак не може цього зробити, оскільки на її майно накладено арешт, що буде підставою для відмови в наданні їй такого гранту.

Представник позивача заперечував проти заявленого клопотання, зазначив що не вбачає підстав для скасування арешту спірного майна.

Заслухавши учасників процесу дослідивши матеріали справи та клопотання про скасування заходів забезпечення позову, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотанняз таких підстав.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог і на підставі наданих сторонами доказів. У ст. 12 ЦПК України, говориться, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Судом встановлено, що ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 04.08.2023 року накладено арешт на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та земельну ділянку, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :01:021:0104, які належать на праві приватної власності ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно роз`яснень, що містяться у пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Аналіз процесуальних норм, які містяться у главі 10 розділу І ЦПК України, якими врегульовано визначення і порядок забезпечення позову, свідчить, що забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють протягом строку, встановленого процесуальним законом.

Убачається, що постановлення судом ухвали про скасування заходів забезпечення позову може мати місце, зокрема, якщо відпали підстави, з яким закон пов`язує можливість застосування таких заходів або змінилися обставини, що зумовили його застосування.

Заява про скасування заходів забезпечення позову повинна бути належним чином мотивована, а її доводи - підтверджені доказами, щодо виконання заявником вказаного рішення суду.

Наслідком постановлення судом ухвали про скасування заходів забезпечення позову є приведення сторін у первісний стан, тобто такий, який існував до постановлення відповідної ухвали про забезпечення позову, а саме: зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

Проте, у клопотанні представника відповідача про скасування заходів забезпечення позову представником відповідача не наведено обставин щодо усунення підстав, які стали підставою для постановлення ухвали Вишгородським районним судом Київської області від 04 серпня 2023 року про забезпечення позову в цій цивільній справі, або щодо зміни обставин, що зумовили застосування такого засобу забезпечення позову. При цьому представник відповідача зазначає що при постановленні ухвали про забезпечення позову судом неповно встановлено обставини, які мають значення, неправильно досліджено та оцінено докази, порушено норми процесуального законодавства, що фактично зводиться до незгоди відповідача та його представника з ухваленим судом рішенням.

Жодних доказів, що вжитим заходом забезпечення позову, порушено права відповідача, як підприємця, стороною відповідача суду не надано.

Враховуючи вищенаведене та те, що цивільна справа по суті судом не розглянута, заява про скасування заходів забезпечення позову не містить доказів, що потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування, а зводиться лише до незгоди з рішенням суду про забезпечення позову, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування заходів забезпечення позову, тому клопотання не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 158 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Матвійчука Дмитра Володимировича про скасування заходів забезпечення позову - відмовити.

Повний текст ухвали складено 11 жовтня 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Д.А. Свєтушкіна