Справа № 368/458/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" квітня 2023 р. Кагарлицький районний суд Київської області в складі:

Головуючий суддя Закаблук О.В.

При секретарі судового засідання Токовенко Н.О.

- розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Кагарлик Київської області в залі суду справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд, -

В С Т А Н О В И В :

10.06.2022 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в прохальній частині якої позивачка просила суд винести судове рішення, на підставі якого:

1. Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що був укладений 31.03.2017 року та зареєстрований Деснянським районний у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 477.

2. Виключення відомостей про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як батька дітей з актового запису про народження ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_3 , за № 207, що був вчинений Кагарлицьким районним відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за № 42, що був вчинений Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

3. Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судові витрати.

Свої позовні вимоги позивачка ОСОБА_1 в мотивувальній частині позовної заяви обгрунтовує наступними обставинами справи та нормами права:

31.03.2017 року між ОСОБА_1 (далі - Позивач) та ОСОБА_2 (далі - Відповідач) було укладено шлюб, у зв`язку з чим Деснянським районний у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві було внесено актовий запис № 477 про укладення шлюбу та видано свідоцтво про шлюб.

За час спільного шлюбу Позивача та Відповідача народилось двоє дітей, а саме ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Подружнє життя з Відповідачем у Позивача не склалося, оскільки відразу після укладання шлюбу з`ясувалось, шо їхні характери є різними, погляди Позивача та Відповідача на різні сторони життя та сімейні питання кардинально відрізняються, що унеможливлює подальше подружнє життя. Між Позивачем та Відповідачем немає взаєморозуміння, вони не можуть дійти спільної точки зору у спірних питаннях, мають різні сімейні цінності.

Діти, які народились за час шлюбу не є спільним дітьми Позивача та Відповідача, а Відповідач не є кровним батьком дітей.

Шлюбні відносини між Позивачем та Відповідачем з моменту укладання шлюбу не носять характеру подружніх, оскільки з моменту реєстрації шлюбу вони не підтримують відносин як чоловік та дружина вже близько п`яти років.

Враховуючи наведене, збереження шлюбу між Позивачем та Відповідачем на даний час с недоцільним.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України №11 від 21.12.2007р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечигиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Необхідно зазначити, що на сьогоднішній день збереження шлюбу між Позивачем та Відповідачем є неможливим, оскільки Позивач ні за яких умов не буде проживати однією сім`єю з Відповідачем.

Отже, на даний час є неможливим збереження шлюбу між Позивачем та Відповідачем, який навіть у разі надання Позивачу та Відповідачу судом строку на примирення, не буде збережено.

Згідно ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Виходячи з вищезазначених обставин та норм Сімейного кодексу України, Позивач має право з власної ініціативи звернутися до суду з позовом про розірвання шлюбу, а у суду є всі підстави для прийняття рішення про розірвання шлюбу.

Крім того, разом із розірванням шлюбу Позивач має намір виключити відомості про батьківство Відповідача з актового запису про народження дітей.

Підставою для виключення відомостей про батьківство Відповідача з актового запису про народження дітей є те, що Відповідач не є біологічним батьком дітей.

Згідно ч. 1 ст. 122 Сімейного кодексу України дитина, яка зачата і (або) наробжена в шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Згідно ст. 133 Сімейного кодексу України якщо дитина народилася у побружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.

У зв`язку з тим, що на момент народження дітей Позивач та Відповідач перебували у зареєстрованому шлюбу, відповідно до ч. 1 ст. 122 Сімейного кодексу України в актовий запис про народження дітей було внесено запис про батьківство Відповідача.

Хоча, як зазначалось вище, відразу після реєстрації шлюбу Позивач та Відповідач не підтримували подружній відносин та діти були зачаті в період коли Позивач та Відповідач не проживали разом. В цей період діти були зачаті від інших чоловіків, які є біологічними батьками.

Згідно ст. 134 Сімейного кодексу України на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.

Згідно ч. 2 ст. 136 Сімейного кодексу України у разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.

Виходячи з вказаних положень Сімейного кодексу України, у разі відсутності кровного споріднення Відповідача із дітьми, суд може постановити рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.

На підставі вказаного рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 Цивільного процесуального кодексу України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача.

Оскільки на даний час на утриманні Позивача перебувають малолітні діти, відповідно до ч. 2 ст. 28 Цивільного процесуального кодексу України Позивачем може бути поданий позов про розірвання шлюбу за місцем свого проживання тобто до Кагарлицького районного суду Київської області.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 105, 110, 122, 133, 134, 136 Сімейного кодексу України. Постановою Пленуму Верховного суду України №11 від 21.12.2007 р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», ст. ст. 4. 174 - 175 Цивільного процесуального кодексу України, - позивачка просить суд задовольнити вимоги, викладені в прохальній частині її позовної заяви.

10.06.2022 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних положень ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В., присвоєно справа № 368/458/22, провадження № 2/368/341/22.

22.07.2022 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 175, 177, 185, 187, 189, 197 200, 258, 260 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі, прийнято процесуальне рішення про слухання справи в порядку загального позовного провадження, призначено справу до підготовчого судового засідання на 16 год. 00 хв. 13.09.2022 року.

13.09.2022 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 14 год. 00 хв. 14.10.2022 року в зв`язку з неявкою сторін по справі.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 14.10.2022 року, позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, проте, - на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява позивачки, в якій вона просить суд слухати справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 14.10.2022 року, відповідач ОСОБА_2 не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

Відповіда по справі не надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву в строки, які вказані в резолютивній частині ухвали суду про відкриття провадження, не надіслав на адресу суду письмових заяв про відкладення слухання справи чи про слухання справи у його відсутності, відповідно, - неявку відповідача в підготовче судове засідання, яке відбулося 14.10.2022 року, - суд визнав за неповажну, та, відповідно, - такою, яка не перешкоджала проведенню підготовчого судового засідання.

14.10.2022 року Кагарлицьким районним судом Київської області проведено підготовче судове засідання без сторін по справі, по результатах якого на підставі п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України винесено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 15 год. 00 хв. 11.11.2023 року.

11.11.2022 року слухання спарви відкладено на 12 год. 00 хв. 09.12.2022 року в зв`язку з неявкою сторін по справі.

09.12.2022 року слухання справи відкладено на 11 год. 00 хв. 16.01.2023 року в зв`язку з неявкою відповідача ОСОБА_2

16.01.2023 року слухання справи відкладено на 10 год. 00 хв. 15.02.2023 року в зв`язку з неявкою сторін по справі.

30.01.2023 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла письмове клопотання позивачки ОСОБА_1 , в якому вона утонює позовні вимоги, та відмовляється від позову в частині вимоги щодо виключення з актового запису відомостей про батьківство.

15.02.2023 року слухання справи відкладено на 16 год. 00 хв. 14.03.2023 року в зв`язку з неявкою сторін по справі.

14.03.2023 року слухання справи відкладено на 10 год. 00 хв. 11.04.2023 року в зв`язку з неявкою сторін по справі.

11.04.2023 року на адресу суду надійшла заява позивачки ОСОБА_1 про залишення без розгляду частини позовних вимог, в якій зазначено наступне:

- ОСОБА_1 (далі - Позивач) звернулась до Кагарлицького районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 (далі - Відповідач) про розірвання шлюбу та виключення відомостей з актового запису про батьківство.

Серед позовних вимог Позивач просила:

- виключити відомості про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як батька дітей з актового запису про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за №207, що був вчинений Кагарлицьким районним відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за №42, що був вчинений Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

На даний час необхідність у вирішенні даної позовної вимоги відпала, а тому в цій частині свої вимог Позивач бажає залишити без розгляду.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Позивачем не було подано заяву про залишення частини позовних вимоги без розгляду до початку розгляду справи по суті, оскільки необхідність у подачі такої заяви виникла вже під час розгляду справи по суті.

Згідно ч. 1 ст. 127 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи поважність причин ненадання Позивачем заяви про залишення частини позовних вимог без розгляду до почату розгляду справи по суті, відповідно до ч. 1 ст. 127 Цивільного процесуального кодексу України суд може поновити пропущений строк.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 127, 257 Цивільного процесуального кодексу України, позивачка просить суд винести судове рішення у виді ухвали, на підставі якої:

1. Поновити ОСОБА_1 процесуальний строку на подачу заяви про залишення без розгляду частини позовних вимог.

2. Залишити без розгляду позовну вимогу про виключення відомостей про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як батька дітей з актового запису про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за №207, що був вчинений Кагарлицьким районним відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за № 42, що був вчинений Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

3. Продовжити розгляд позовної вимоги про розірвання шлюбу шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В судове засідання, яке відбулося 11.04.2023 року, позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, проте, - на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява позивачки, в якій вона просить суд слухати справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Позивачка категорично заперечує проти надання терміну на примирення, судові витрати просить залишити за нею, не заперечує проти винесення заочного рішення.

В судове засідання, яке відбулося 11.04.2023 року, відповідач ОСОБА_2 не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

Відповідач по справі не надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву в строки, які вказані в резолютивній частині ухвали суду про відкриття провадження, не надіслав на адресу суду письмових заяв про відкладення слухання справи чи про слухання справи у його відсутності, відповідно, - неявку відповідача в судове засідання, яке відбулося 11.04.2023 року, - суд визнав за неповажну, та, відповідно, - такою, яка не перешкоджала проведенню слухання справи по суті, та така неявка відповідача та за таких умов послугувала для суду підставою для винесення заочного рішення по даній справі.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу без участі осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, та вимоги, викладені в прохальній частині клопотання позивачки про залишення частини позовних вимог без розгляду, - задовольнити, - шляхом винесення судового рішення у виді ухвали, як окремого процесуального документу, з постановленням в нарадчій кімнаті, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм права:

- Так, - позивачка ОСОБА_1 звернулась до Кагарлицького районного суду Київської області з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та виключення відомостей з актового запису про батьківство.

Зокрема, серед позовних вимог Позивач просила:

- виключити відомості про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як батька дітей з актового запису про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за №207, що був вчинений Кагарлицьким районним відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за №42, що був вчинений Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Як зазначає позивачка ОСОБА_1 в своєму письмовому клопотанні, - на даний час необхідність у вирішенні даної позовної вимоги відпала, а тому в цій частині свої вимог Позивач бажає залишити без розгляду.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Позивачем не було подано заяву про залишення частини позовних вимоги без розгляду до початку розгляду справи по суті, оскільки необхідність у подачі такої заяви виникла вже під час розгляду справи по суті.

Згідно ч. 1 ст. 127 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи поважність причин ненадання Позивачем заяви про залишення частини позовних вимог без розгляду до почату розгляду справи по суті, відповідно до ч. 1 ст. 127 Цивільного процесуального кодексу України суд вважає за можливе поновити пропущений позивачкою строк на подання заяви про залишення частини позовних вимог без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 127, 257, п. 1 ч. 1 ст. 258 261, 263 265, 268 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву позивачки ОСОБА_1 про залишення без розгляду частини позовних вимог, - задовольнити.

Залишити без розгляду позовну вимогу про виключення відомостей про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як батька дітей з актового запису про народження дітей, - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за № 207, що був вчинений Кагарлицьким районним відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за № 42, що був вчинений Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку на підставі ч. 1 ст. 352 ЦПК України.

Згідно ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Згідно ч. 1 ст. 354 ЦПК України

Згідно п. 15.5 Перехідних Положень ЦПК України від 03 жовтня 2017 року, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Відповідно, ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів до Київського Апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області з моменту проголошення, а учасниками процесу, які не були присутні в залі судового засідання під час проголошення ухвали, - протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання копії ухвали.

Суддя: О. В. Закаблук