Справа № 367/9647/19
Провадження №2/367/701/2023
РІШЕННЯ

Іменем України

04 жовтня 2023 Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Мерзлого Л.В.,

за участі секретаря судових засідань Мартинюка Н.Р.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в місті Ірпінь цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання дійсним усного договору будівельного підряду, його розірвання, визнання недійсним акту виконаних робіт та відшкодування збитків,-

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 17 липня 2018 року між Позивачем та Відповідачем укладено договір, відповідно до умов якого, останній зобов`язався за завданням Позивача виконати підрядні будівельні роботи з будівництва будинку за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до робочого проекту, а Позивач зобов`язався здійснити оплату за виконання будівельних робіт. Вказує про те, що Договір між сторонами укладено в усній формі, при цьому Позивач наполягала на письмовій формі договору, але Відповідач відмовився, сказавши, що договір буде укладено усно, а для оплати буде підготовлений акт будівельних робіт. Позивач не мала зразка договору, тому погодилася на умови Відповідача. При укладанні договору, сторони дійшли згоди щодо всіх умов, які є істотними: предмета, умов та строків виконання договору, місця його виконання та порядку оплати тощо. Після того як Відповідач надав Позивачу кошторис, Позивач здійснила Відповідачу авансові виплати у розмірах: 20.07.2018р. - 500 грн. Відповідач приступив до виконання будівельних робіт та отримав у подальшому авансові виплати у розмірах: 24.07.2018р. - 10000 грн.; 09.08.2018р. - 14800 грн.; з подальшою сплатою Позивачем на користь Відповідача 90805 грн. відповідно до Акту №1 від 17.09.2018р. виконаних робіт з будівництва 1-го поверху будинку за адресою: АДРЕСА_1 згідно якого Сторони не мають претензій щодо взаємного виконання обов?язків за укладеним договором.

Надалі Позивач здійснила Відповідачу авансові виплати у розмірах: 24.09.2018р. 14000 грн.; 18.10.2018р. - 16000 грн.; 09.11.2018р. - 14000 грн.; 01.12.2018р. 500 грн.; 03.12.2018р.- 2000 грн. Відповідач продовжив виконання будівельних робіт з подальшою сплатою Позивачем 09.12.2018р. на користь Відповідача 61104 грн. відповідно до Акту №2 від 09.12.2018р. виконаних робіт з будівництва 2-го поверху будинку за адресою: АДРЕСА_1 , згідно якого Позивач має претензії до Відповідача щодо неналежного виконання останнім будівельних робіт, використання неякісного цементного розчину для цегляної кладки, з метою крадіжки цементу, зникнення з будівельного майданчику не менше 3 (трьох) тон цементу. Було також здійснено відхилення від робочого проекту будівництва: після кладки блоків першого поверху був зроблений армований пояс і це призвело до здорожчання будівництва та створення додаткового джерела холоду; колони при вході до будинку мали бути шириною в 1,5 блоки, але їх зробили шириною в 2,5 блоки, кривими та розширеними доверху. На 1 поверх пішло 5 тон цементу М400, а на другий 7 тон, хоча він менший, ніж перший поверх, тому що є мансандровим. Позивач вважає, що така різниця виникла тому, що цемент був вкрадений Відповідачем при будівництві другого поверху. Також на другому поверсі не було докладено три ряди блоків по всьому периметру будинку згідно проекту. Окрім цього Позивач придбала за свій рахунок бетонозмішувач, але в результаті неправильного використання робітниками Відповідача, він був зламаний і його ремонт коштував 1000 грн., який Позивач здійснила за свій рахунок.

Позивач вказує про те, що неналежне виконання Відповідачем своїх зобов`язань спричинило збитки Позивачу.

Крім того, Позивач вказує про те, що у Відповідача не зареєстрований в установленому законом порядку вид діяльності - будівельні роботи. У той же час, для виконання будівельних робіт необхідно мати відповідну ліцензію.

З урахуванням заяви представника Позивача про уточнення позовних вимог шляхом збільшення розміру позовних вимог, просить суд стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 збитки, завдані неналежним виконанням обов`язків за договором будівельного підряду, відповідно до суми вартості улаштування нових будівельних конструкцій для приведення будинку за адресою: АДРЕСА_1 , до будівельного стану на 26.02.2021 року, визначеного судовим експертом у розмірі 862 353,80 грн. (вісімсот шістдесят дві тисячі триста п`ятдесят три гривні 80 коп.) та інфляційні збитки за період з 01.04.2021 до 31.01.2023 у розмірі 301 215,61 грн. (триста одна тисяча двісті п`ятнадцять гривень 61 коп.), що дорівнює 1 163 569,41 грн. (один мільйон сто шістдесят три тисячі п`ятсот шістдесят дев`ять грн. 41 коп.). Зобов`язати ОСОБА_4 протягом 10 днів з моменту набрання рішенням у даній справі законної сили оплатити виконання демонтажних робіт цегляної кладки першого, другого, поверхів з демонтажем супутніх будівельних конструкцій з подальшим їх відновленням до стану 26.02.2021 року для усунення встановлених судовим експертом невідповідностей вимогам будівельних норм щодо цегляної кладки у розмірі 177 412,80 грн. та інфляційні збитки за період з 01.04.2021 до 31.01.2023 у розмірі 61 969,35 грн., що дорівнює 239 382,15 грн. Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 завдану моральну шкоду, яку Позивач оцінює у 5 % від суми завданих збитків, внаслідок неправомірних дій Відповідача, що становить 51 988,33 грн. Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 судові витрати на проведення судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 16 000,00 грн. та суму сплаченого судового збору в розмірі 15 693,00 грн.

Представник позивача в судовому засіданні просив вимоги позову задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні просив в задоволенні позову відмовити, посилаючись, зокрема, на необґрунтованість висновку експерта по даній справі та визнання висновку за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 24.03.2021 № 24229/20-43 недостовірним.

Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

17.02.2020 до суду від представника ОСОБА_4 адвоката Чубарова Д.В. надходив відзив на позовну заяву, згідно якого зазначає про те, що дійсно Відповідач здійснював будівельні роботи будинку Позивачки. Відповідач категорично не погоджується з твердженнями Позивача щодо неякісно виконаних будівельних робіт, посилаючись на спірний Акт виконаних робіт № 2, з якого вбачається, що 09.12.2018 роботи, які зазначені в Акті, були виконані. 12.12.2018 Позивач оплатила Відповідачу зазначені роботи в повному обсязі. (з урахуванням виплачених авансів). Таким чином, вважає, що будівельні роботи були прийняті Позивачем, адже в момент прийняття робіт не було зазначено жодних претензій щодо їх якості та такі роботи сплачені повністю. Щодо тверджень Позивача про те, що Відповідач вкрав 3 тони цементу, пошкодив бетонозмішувач, зазначає про те, що жодних доказів на підтвердження цього Позивачем не надано. Крім того, звертає увагу на той факт, що оскільки Позивач не надала суду доказів належності будівлі, яку будував Відповідач до середніх чи значних класів наслідків, то таким чином, твердження Позивача про те, що для здійснення будівельних робіт, які проводилися у будинку Позивача, Відповідачу потрібна будівельна ліцензія, є безпідставними. З урахуванням викладеного, в задоволенні позову просить відмовити повністю.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, вислухавши думку сторін, суд приходить до наступного висновку.

Статтями 15, 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Згідно зі статтею ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України).

Так, судом встановлено, що ОСОБА_3 є власником земельної ділянки кадастровий номер :01:039:0113 за адресою: АДРЕСА_1 , що стверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно індексний номер: 34347895 та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 02.03.2015.

Між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було укладено усний договір, відповідно до умов якого ОСОБА_4 повинен виконати підрядні будівельні роботи з будівництва будинку за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до робочого проекту, а ОСОБА_3 зобов`язується здійснити оплату за виконання будівельних робіт. Вказані обставини не заперечуються Відповідачем.

Згідно Акту виконаних робіт № 1 від 17.09.2018 по будівництву будинку за адресою: АДРЕСА_1 , 1-го поверху, вартість будівництва становить 116 105,00 грн. ОСОБА_4 отримано від ОСОБА_3 авансовими платежами суму коштів в розмірі 25 300,00 грн. До оплати підлягає сума коштів в розмірі 116 105,00 грн.-25 300,00 грн. = 90 805,00 грн.

Згідно Акту виконаних робіт № 2 від 09.12.2018 по будівництву будинку за адресою: АДРЕСА_1 , 2-го поверху, вартість будівництва становить 109 604,00 грн. ОСОБА_4 отримано від ОСОБА_3 авансовими платежами суму коштів в розмірі 46 500,00 грн. До оплати підлягає сума коштів в розмірі 109 604,00 грн.-46 500,00 грн. 2000,00 грн. (за втрачене майно) = 61 104,00 грн. 12.12.2018 ОСОБА_5 отримано від ОСОБА_3 61 104,00 грн.

Отримання коштів за виконання будівельних робіт ОСОБА_5 не заперечується.

Відповідно до ст.ст.3,6,11,525,627,629 ЦК України підставами для виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договір, який є обов`язковим для виконання сторонами, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

При цьому сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Частиною 1 ст.837 ЦК України встановлено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно ч.1 ст.839 ЦК України передбачено, що підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором.

Статтею 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.

Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами.

Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Відповідно до ч.ч.1,2,3 ст.844 ЦК України ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі.

Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником.

Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором.

Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін.

Статтею 852 ЦК України передбачено, що якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором.

За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Відповідно до ч.ч.1-4 ст.853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника.

У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза.

Згідно ст. 906 ЦК України збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом.

Так, у висновку експерта Науково-дослідного інституту судових експертиз від 24.03.2021 №24229/20-43 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, встановлено, що виконані ОСОБА_4 будівельні роботи з будівництва будинку за адресою: АДРЕСА_1 не відповідають наданим на дослідження розділам робочого проекту: «Двоквартирний житловий будинок по АДРЕСА_1 ». Виконані ОСОБА_4 будівельні роботи не відповідають вимогам ДБН В.2.6-162:2010 «Конструкції будинків і споруд. Кам`яні та армокам`яні конструкції. Основні положення.», зокрема в частині пп. 9.3.1; 9.3.2; 13.1.4.1.1; 131412; 13.1413; 13.15 з причин, які зазначені у дослідницькій частині висновку.

Для усунення встановлених невідповідностей вимогам будівельних норм щодо цегляної кладки необхідно або провести капітальний ремонт цегляної кладки з врахуванням усунення невідповідностей, або провести демонтажні роботи цегляної кладки першого, другого поверхів з демонтажем супутніх будівельних конструкцій (дах, покрівля, цегляна кладка внутрішніх перегородок першого, другого поверхів, перекриття над першим поверхом, вікна першого поверху, часткове оздоблення приміщень першого поверху) з подальшим їх відновленням до стану від 26.02.2021.

Встановити вартість проведення капітального ремонту цегляної кладки не вбачається за можливе з причин, які наведені у дослідницькій частині висновку.

Загальна вартість улаштування нової цегляної кладки у відповідності з вимогами будівельних норм та відновлення супутніх будівельних конструкцій житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 станом на 26.02.2021 в цінах на березень 2021 року складає 1 039 766,60 гривень з врахуванням ПДВ 20%, в т. ч.: вартість демонтажних робіт складає 177 412,80 гривень (розрахунок наведений в Додатку №2); вартість улаштування нових будівельних конструкцій для приведення житлового будинку до будівельного стану на 26.02.2021 складає 862 353,80 грн. (Оцінювальний акт житлового будинку наведений у Додатку №3).

У зв?язку з відсутністю відповідної проектно-кошторисної документації за вимогами пп.8.2; 8.4 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво (із змінами) до наданих розділів Робочого проекту: «Двоквартирний житловий будинок по АДРЕСА_1 », встановити чи відповідають обсяги та вартість фактично виконаних ОСОБА_4 робіт з будівництва будинку за адресою: АДРЕСА_1 обсягам та вартості, визначеним проектно-кошторисною документацією не вбачається можливим.

Встановити чи відповідає зазначена вартість виконаних ОСОБА_4 робіт з будівництва будинку за адресою: АДРЕСА_1 вимогам державних будівельних норм не вбачається за можливе з причин, які зазначені у дослідницькій частині висновку.

Вартість на будівельні роботи за одиничними показниками, які виконувались ОСОБА_4 в наданій специфікації та актах виконаних робіт №1, № 2 - однакова (тотожна ).

Вартість матеріалів встановити не вбачається за можливе, у зв?язку з відсутністю в наданій специфікації кодів виробників та постачальників.

Обсяги на окремі види робіт в специфікації відрізняються від обсягів, які зазначені в актах на виконані роботи №1 та №2.

Більшість робіт, які зазначені в актах виконаних робіт №1, №2 є прихованими, та або підготовчими, отже їх можливо встановити тільки за виконавчою документацією, що відсутня.

Обсяги робіт, які не відносяться до прихованих, супутніх робіт та можливо перевірити станом на 26.02.2021, відповідають зазначеним в актах.

Сторона відповідача заперечує проти висновку експерта, проте, суд не приймає до уваги заперечення відповідача щодо неналежності як доказу висновку експерта, оскільки відповідачем не надано суду доказів на підтвердження своїх заперечень. Як і не було заявлено клопотання щодо призначення відповідної експертизи в рамках даної справи.

Таким чином, як встановлено судом, будівельні роботи велися підрядником з порушенням будівельних норм і правил, що відображено у висновку експерта, та як наслідок такий об`єкт не може бути прийнятий замовником, а отже має місце порушення зобов`язання, яке виникло між сторонами, що тягне за собою відповідні наслідки.

Разом з тим, як вбачається з аналізу статей 612, 625 ЦК України право кредитора вимагати сплату боргу з урахуванням індексу інфляції, які не є штрафними санкціями, є способом захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредитору.

Отже, дія статті 625 ЦК України поширюється на всі види грошових зобов`язань незалежно від підстав їх виникнення (договір чи делікт).

Наведена правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2018 у справі № 910/10156/17 (провадження № 12-14гс18), якою Велика Палата Верховного Суду підтвердила аналогічний висновок Верховного Суду України, викладений у постанові від 15.04.2015 у справі № 910/2899/14 та у постанові від 01.06.2016 у справі №910/22034/15, а також у постанові Верховного Суду від 15 липня 2021 у справі № 910/6053/19.

Враховуючи викладене, суд задовольняє позовні вимоги про стягнення з відповідача збитків за неналежне виконання останнім своїх зобов`язань за договором будівельного підряду для приведення житлового будинку до будівельного стану на 26.02.2021, що становить суму коштів у розмірі 862 353,80 грн., визначену експертом у відповідному висновку та інфляційні збитки за період з 01.04.2021 до 31.01.2023 у розмірі 301 215,61 грн. згідно наданого розрахунку.

Щодо вимоги позивача про зобов`язання ОСОБА_4 протягом 10 днів з моменту набрання рішенням у даній справі законної сили оплатити виконання демонтажних робіт цегляної кладки першого, другого поверхів з демонтажем супутніх будівельних конструкцій з подальшим їх відновленням до стану 26.02.2021 року, суд відмовляє в цій частині вимог, оскільки предметом позову є стягнення збитків, вимогу про стягнення яких судом задоволено, а тому, суд вважає, що шляхом часткового задоволення позовних вимог права позивача підлягають відновленню.

Що стосується позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої.

Згідно із ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Частиною 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Крім того, відповідно до положень п. 5 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31 березня 1995р., відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні.

Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Відповідно до п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» з послідуючими змінами: «... у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується».

Згідно п. 9 даної Постанови розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з врахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану.

При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Враховуючи вищезазначене, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову в частині стягнення моральної шкоди не підтверджені висновками медичних установ, в тому числі висновків соціально-психологічних досліджень, суд відмовляє позивачу у задоволені вимоги щодо відшкодування моральної шкоди.

В силу ст. 141 ЦПК України судові витрати, суд покладає на відповідача.

Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно до ч.ч.6,8 ст.139 ЦПК України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату послуг експерта, спеціаліста, перекладача, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно ч.ч. 2, 3 ст. 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Згідно квитанцій, що містяться в матеріалах справи, позивачем сплачено судовий збір в загальному розмірі 15 693,00 грн. та за проведення судової будівельно-технічної експертизи позивачем сплачено суму коштів в розмірі 16000,00 грн.

Таким чином, на підставі наявних в матеріалах справи доказів, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору в розмірі 15 693,00 грн. та витрати на проведення судової будівельно-технічної експертизи в розмірі 16000,00 грн.

На підставі ст. ст. 216, 220, 509, 526, 530, 627, 635, 548, 654, 655, 657, ЦК України, ст.ст. 4,12,81, 137, 141,263-268 ЦПК України суд,-

в и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання дійсним усного договору будівельного підряду, його розірвання, визнання недійсним акту виконаних робіт та відшкодування збитків, - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , збитки, завдані неналежним виконанням обов`язків за договором будівельного підряду, відповідно до суми вартості улаштування нових будівельних конструкцій для приведення будинку за адресою: АДРЕСА_1 , до будівельного стану на 26.02.2021 року, визначеного судовим експертом у розмірі 862 353,80 грн. (вісімсот шістдесят дві тисячі триста п`ятдесят три гривні 80 коп.) та інфляційні збитки за період з 01.04.2021 до 31.01.2023 у розмірі 301 215,61 грн. (триста одна тисяча двісті п`ятнадцять гривень 61 коп.), що дорівнює 1 163 569,41 грн. (один мільйон сто шістдесят три тисячі п`ятсот шістдесят дев`ять грн. 41 коп.).

Стягнути з ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , судові витрати на проведення судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 16 000,00 грн. та суму сплаченого судового збору в розмірі 15 693,00 грн.

В іншій частині позову,- відмовити.

Повний текст судового рішення складено 05.10.2023.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланнямhttp://reyestr.court.gov.ua.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі у 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя: Л.В. Мерзлий