ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6467/23
провадження № 2/753/4323/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про направлення справи за підсудністю

"10" травня 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі судді Якусика О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 квітня 2023 року позовну заяву передано для розгляду судді Якусику О.В.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва суд витребувано у Міністерства соціальної політики України інформацію з Єдиної інформаційної бази даних про про внутрішньо переміщених осіб щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до відповіді Міністерства соціальної політики України ОСОБА_1 перебуває на обліку внутрішньо переміщених осіб та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , а ОСОБА_2 на обліку внутрішньо переміщених осіб не перебуває.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що зареєстрованим місцем проживання відповідача є АДРЕСА_2 .

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, суд вважає, що позовна заява належить до територіальної юрисдикції іншого суду, з огляду на таке.

Відповідно до частини 2 статті 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Як вбачається з поданої позовної заяви, позивачем обрано підсудність відповідно до частини 2 статті 28 ЦПК України, оскільки разом з нею проживає неповнолітня дитина.

Відповідно до статті 5 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», яка передбачає реєстрацію місця проживання внутрішньо переміщеної особи, довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у статті 1 цього Закону.

Як передбачено пунктом 5 Порядку оформлення і видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 509 від 1 жовтня 2014 року, з метою обліку внутрішньо переміщених осіб уповноважений орган веде Єдину інформаційну базу даних про внутрішньо переміщених осіб, держателем якої є Міністерство соціальної політики України, до якої вноситься, зокрема, відомості про останнє зареєстроване місце проживання внутрішньо переміщеної особи на території, де виникли обставини, зазначені у статті 1 Закону, та її фактичне місце проживання/перебування; адреса, за якою із внутрішньо переміщеною особою може вестися офіційне листування або вручення офіційної кореспонденції, та номер телефону.

Згідно з наданою позивачем довідкою від 26 серпня 2020 року фактичним місцем проживання дитини - ОСОБА_3 є АДРЕСА_1 .

Згідно з відомостями Міністерства соціальної політики України ОСОБА_1 перебуває на обліку внутрішньо переміщених осіб за адресою: АДРЕСА_1 .

Будь-яких інших доказів, які б підтверджували наявність у позивача місця проживання у Дарницькому районі міста Києва, матеріали справи не містять.

Відповідно до частини 9 статті 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України.

Згідно із пунктом 1 частини 1 статті 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи, що місцем проживання позивача є АДРЕСА_1 , що територіально не відноситься до Дарницького району міста Києва, справа підлягає передачі за підсудністю до Миронівського районного суду Київської області.

Керуючись ст. 27, 31, 187, 260, 353-354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Матеріали цивільної справи № 753/6467/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати до Миронівського районного суду Київської області за підсудністю.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Суддя О.В. Якусик