Справа № 203/2057/21
Провадження № 2/0203/88/2024
УХВАЛА

27 листопада 2023 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська в залі суду в місті Дніпрі у складі:

головуючого судді Ханієвої Ф.М.,

за участю секретаря судового засідання Сливчук В.В.,

за участі:

позивача ОСОБА_1 (в залі суду),

представника позивача ОСОБА_2 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження питання про прийняття до розгляду зміненої редакції позовної заяви в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Шатковська Ірина Юріївна, про визнання недійсним договору іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Кіровського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Шатковська Ірина Юріївна, про визнання недійсним договору іпотеки.

Ухвалою суду від 01.08.2022 року було прийнято до провадження цивільну справу та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження, призначене підготовче судове засідання.

У чергове підготовче засідання, призначене на 27.11.2023 року, з`явились позивач та його представник, яка брала участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції.

Інші учасники справи у підготовче засідання не з`явились, належним чином були повідомлені про час, дату та місце проведення підготовчого засідання, причини неявки суду не повідомили.

Суд, заслухавши думки позивача та його представника, на підставі положень ст. ст. 128, 189-200, 223 ЦПК України продовжив підготовче засідання за відсутності інших учасників справи.

13.11.2023 року представник позивача подала до суду заяву про зміну підстав позову, в якій зазначила, що на думку сторони позивача, слід доповнити позовну заяву новими підставами, не змінюючи підстави первісної позовної заяви. Так, ОСОБА_1 в момент вчинення договору іпотеки на квартиру не усвідомлював значення своїх дій та не міг керувати ними. Позивач хронічно хворів на дисциркуляторну гіпертонічну енцефалапатію ІІ ступеня, залишкові явища ЧМТ (1998 року струс головного мозку, при ВСО) у вигляді двохсторонньої пірамідної недостатності, стійкого цефалогічного синдрому помірної вестібулопатії, гіпертонічна хвороба ІІ ступеня, цукровим діабетом середнього ступеню важкості, стадія субкомпенсації, діабетична полінерапатія нижніх кінцівок. Також позивач постійно знаходився на консультації у лікаря невролога, бо його постійно турбували головні болі, запаморочення, погіршення концентрації, уваги та пам`яті, фізичної та розумової працездатності, порушення інтелектуальної діяльності, слабкість, швидка втомленість.

Отже, станом на день підписання договору іпотеки на квартиру позивач хворів хронічно дисциркуляторною гіпертонічною енцефалапатією ІІ ступеня, стійкого цефалогічного синдрому помірної вестібулопатії, гіпертонічною хворобою ІІ ступеня, цукровим діабетом середнього ступеню важкості, стадією субкомпенсації, діабетична полінерапатія нижніх кінцівок та був інвалідом третьої групи, у зв`язку з перенесеною черепно-мозковою травмою (залишкові явища), струсом головного мозку у вигляді двохсторонньої пірамідної недостатності. У зв`язку з цим, вищевказані фактори могли вплинути на дії позивача 11.05.2019 року у день підписання договору іпотеки на квартиру, коли він не усвідомлював значення своїх дій та не міг керувати ними.

Крім того, представник позивача вказала, що у договорі іпотеки відсутня така істотна умова договору як ціна набуття права власності на предмет іпотеки. При цьому, за твердженнями сторони позивача, відповідач навмисно скористалась станом позивача, який не усвідомлював значення своїх дій та не міг керувати ними, з метою заволодіння нерухомим майном, зокрема, квартирою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та відповідача позивач ніколи особисто не бачив, не знав ані ОСОБА_4 , ані ОСОБА_5 . Тому підстави укладати договір іпотеки на квартиру з розумних мотивів відсутні.

З огляду на викладене, представник позивача просить суд: прийняти заяву про зміну підстав позову та розглядати позовні вимоги, з урахуванням цієї заяви.

У підготовчому засіданні позивач та його представник підтримали вимоги заяви та просили суд прийняти її до розгляду, підстави звернення до суду із заявою пояснили суду таким чином, як про це вказано вище. Представник позивача доповнила, що предмет позову позивач не змінює, а змінює підстави позову, бо на момент укладення договору іпотеки хворів, має неврологічну хворобу енцефалопатію, вживав ліки. Тому у позивача можуть бути провали у пам`яті.

Суд, заслухавши пояснення та думки позивача, його представника, вивчивши доводи представника позивача, викладені в зміненій редакції позовної заяви, проаналізувавши норми чинного законодавства України, дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 ЦПК України, основними засадами (принципами) цивільного судочинства є , зокрема, верховенство права , повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін , диспозитивність , пропорційність.

Відповідно до положень ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до п. 2 ч. 2, ч. 3, ч. 5 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Відповідно до частин 5, 6, 7 ст. 43 ЦПК України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до положення ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до частин 1-3 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Аналіз викладеного вище вказує, що нормами ЦПК України визначено право позивача на збільшення або зменшення розміру позовних вимог, зміну підстав позову або предмета позову. При цьому у разі подання до суду таких заяв вони повинні відповідати вимогам як ст. 175 ЦПК України, так і ст. ст. 43, 49 ЦПК України. До такої заяви, зокрема, додаються докази її надіслання іншим учасникам справи, а останні, у свою чергу, на підставі ст. 174 ЦПК України мають право подати до суду заяви по суті спору, відповідно.

Вказана правова позиція відображена у постанові Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року, справа № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21) та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 3 квітня 2019 року у справі № 369/11526/16-ц (провадження № 61-44511св18), за якими процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України. При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Також суд зазначає, що згідно з правовим висновком, викладеним в постанові Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, позовом є зверненням до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Одночасна зміна підстави і предмета позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

З аналізу вищевикладених правових норм виходить, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин справи повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд, проаналізувавши викладене вище, надану представником позивача змінену редакцію позовної заяви від 13.11.2023 року, якою змінені підстави позову, дійшов висновку, що така відповідає положенням ст. ст. 49, 174, 175 ЦПК України, та у суду наявні правові підстави для прийняття її до розгляду.

Керуючись ст. ст. 49, 133, 178, 185, 189-199, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду змінену редакцію позовної заяви в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Шатковська Ірина Юріївна, про визнання недійсним договору іпотеки.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позов (у разі заперечення проти позову) протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали разом з доказами, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу та іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву на позов у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішить справу за наявними у справі матеріалами, відповідно до частини 8 статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання відзиву на позов разом з доказами, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення позивача, а також разом з документами, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня його отримання з викладом своїх пояснень, міркувань і аргументів щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення разом з відповідними доказами та доказами їх направлення (надання) іншим учасникам справи.

Встановити третім особам строк для подання пояснень щодо позову або відзиву протягом п`яти днів з дня їх отримання з викладом своїх пояснень, міркувань і аргументів щодо наведених у них аргументів і мотиви їх визнання або відхилення разом з відповідними доказами та доказами їх направлення (надання) іншим учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складений 04.12.2023 року.

Суддя Ф.М. Ханієва