Справа № 288/973/23
Провадження № 2/288/224/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2023 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовною заявою до Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 .

До дня смерті батько позивача - ОСОБА_2 проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 . На день смерті за даною адресою батько проживав один.

Після смерті батька відкрилась спадщина на житловий будинок і земельну ділянку площею 0,33 га, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується державним актом на право приватної власності на землю серії ЖТ № 04-06-001109.

Звернувшись до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину, 28.03.2023 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з тим, що минув строк прийняття спадщини.

Інший спадкоємець ОСОБА_3 відмовився від спадщини після смерті ОСОБА_2 , на користь позивача, що підтверджується його заявою.

Спадкова справа після смерті батька не заводилась, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 71954439 від 28.03.2023 року.

Строк для прийняття спадщини закінчувався 05 травня 2022 року, однак 24 лютого 2022 року почалась військова агресія Росії проти України та був введений воєнний стан на території України. Біля міста Києва, тобто місця проживання позивача, розпочалися активні бойові дії, нотаріуси фактично призупинили свою діяльність, зокрема і за місцем відкриття спадщини, ці обставини фактично позбавили позивача можливості вчасно звернутись до нотаріуса із відповідною заявою.

Таким чином позивач вважає, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин та має право на його поновлення.

Позивач просить визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Судові витрати віднести на його рахунок.

Позивач в судове засідання не з`явився, в позовній заяві просив розглядати справу без його участі.

Представник відповідача Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив справу розглядати без участі їх представника, позовні вимоги визнають у повному обсязі.

Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з довідки № 54/02-12 від 31 березня 2023 року Виконавчого комітету Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець села Велика Чернявка, Попільнянського району, Житомирської області, постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , до своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . На момент його смерті за вищевказаною адресою проживав одиноко /а.с. 5/.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 08 листопада 2021 року Попільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 350 /а.с. 6/.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 01 лютого 1983 року Відділом РАЦС м. Києва, батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вказані ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , запис за № 391 /а.с. 7/.

Як вбачається з заяви від ОСОБА_3 , засвідченої 10 лютого 2022 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області, зареєстровано в реєстрі за № 294, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 , після його смерті залишилась спадщина, склад якої йому відомий. Спадкоємцями ОСОБА_2 , є він, син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та син спадкодавця ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Він, ОСОБА_3 , відмовляється від спадщини після смерті ОСОБА_2 на корись сина спадкодавця ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 /а.с. 8/.

Відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю серії ЖТ 04-06-001109, виданого 16.11.1995 року, ОСОБА_2 передано у приватну власність земельну ділянку площею 0,3309 га, розташована на території Єрчицької сільської ради с. Велика Чернявка, землю передано для ведення особистого підсобного господарства /а.с. 9/.

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), виданої 28 березня 2023 року Попільнянською державною нотаріальною конторою, у Спадковому реєстрі інформація відносно ОСОБА_2 , відсутня /а.с. 10/.

Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 68/02-31 від 28 березня 2023 року, виданої Попільнянською державною нотаріальною конторою в Житомирській області, ОСОБА_1 відмовлено у вчинені нотаріальної дії, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , батька ОСОБА_2 в зв`язку із пропуском встановленого законодавцем терміну на прийняття спадщини /а.с. 11/.

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 не подав своєчасно у шестимісячний строк, в зв`язку з тим, що 24 лютого 2022 року почалася військова агресія Росії проти України та був введений воєнний стан на території України. Біля міста Києва, тобто місця проживання позивача, розпочались активні бойові дії, і тому нотаріуси фактично призупинили свою діяльність, зокрема і за місцем відкриття спадщини, що фактично позбавило позивача вчасно звернутись до нотаріуса із відповідною заявою.

Тому продовження йому строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Судом встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до положень частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивач при зверненні до суду з даним позовом просив судові витрати віднести на його рахунок, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1217, 1221, 1262, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 141, 206, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник