Провадження № 2/761/4913/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Пономаренко Н.В.,

за участю секретаря Бражніченко І.О.,

розглянувши у спрощеному провадженні у судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

у вересні 2022 року на адресу Шевченківського районного суду м. Києва засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 24.10.2022 прийнято вказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній. Розгляд цивільної справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

До суду, засобами поштового зв`язку надійшла заява позивачки ОСОБА_1 про розгляд справи у відсутності позивача.

Разом із тим, судом було виявлено істотну різницю в підписах позивачки ОСОБА_1 на заяві про розгляд справи у відсутність позивача від 17.11.2022 та в наявній в матеріалах справи позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, яка датована 22 серпня 2022 року і вже під час проведення судового засідання 28.02.2023, судом було було встановлено, що провадження в справі відкрито за позовною заявою, поданою без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України, а тому ухвалою суду від 28.02.2023 року позивачу було надано строк на усунення недоліків, а позов був залишений без руху.

Вказана вище ухвала суду була направлена позивачу, що підтверджується відстеженням поштового відправлення з інтернет-ресурсу Укрпошти за штрих-кодом конверту - 696, де міститься помітка, що 09.03.2022 року відправлення не вручене під час доставки: інші причини.

Станом на 20.03.2022 року позивач недоліки не усунув.

В судове засідання сторони не з`явились, про дату та час судового засідання повідомлялись належним чином. В матеріалах справи наявна заява позивачки ОСОБА_1 про розгляд справи у відсутності позивача.

Тобто, виходячи зі змісту вищенаведених положень ЦПК України, дотримання вимог процесуального законодавства України при пред`явленні позовної заяви до суду є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного суду викладених в постанові від 25.04.2018 року у справі №800/547/17 - направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адрес є достатнім для того, щоб вважати повідомлення/надсилання належним. При цьому отримання зазначених листів адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а тому не може свідчити про неправомірність його дій.

При цьому, відповідно до вимог п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України передбачено, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Разом з тим, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що реалізуючи пункт 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступу до правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, в кожному випадку заявник при зверненні до суду із позовною заявою повинен як дотримуватися норм процесуального законодавства, так і очікувати, що ці норми застосовуються.

Крім того, необхідно у даному випадку також зазначити, що залишення позовної заяви без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки, відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Таким чином, станом на 20 березня 2023 року позивач недоліки не усунув.

Із урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду, оскільки позивачем не усунуто недоліки в строк, встановлений судом.

Керуючись ст.ст. 257, 260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Повний текст ухвали складено 20.03.2023 року.

Суддя: