ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/2870/23
Провадження № 2/362/1528/23
У Х В А Л А

16.05.2023 р. суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Лебідь-Гавенко Г.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Смірнова Алла Сергіївна, про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання недійсним договору дарування, витребування майна з чужого володіння, визнання права власності на частку нерухомого майна,

в с т а н о в и в:

Представник ОСОБА_1 адвокат Родіна О.В. звернулася до суду з позовом, який містить п`ять вимог а саме:

визнати спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , розташований на земельній ділянці площею 0,1540 га, кадастровий номер: :01:009:1104;

визнати за ОСОБА_1 право власності на 50% частини житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 372,5 кв.м., який має житлову площу 137,9 кв.м, з наступними будівлями та спорудами: госпблок, мощення, господарські споруди, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , розташований на земельній ділянці площею 0,1540 га, кадастровий номер: :01:009:1104;

визнати за ОСОБА_5 право власності на 50% частини житлового будинку, загальною площею 372,5 кв.м., який має житлову площу 137,9 кв.м, з наступними будівлями та спорудами: госпблок, мощення, господарські споруди, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , розташований на земельній ділянці площею 0,1540 га, кадастровий номер: :01:009:1104;

визнати недійсним договір дарування житлового будинку, який укладений 02.10.2020 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , загальною площею 372,5 кв.м., який має житлову площу 137,9 кв.м, з наступними будівлями та спорудами: госпблок, мощення, господарські споруди, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , розташований на земельній ділянці площею 0,1540 га, кадастровий номер: :01:009:1104;

витребувати у ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на користь ОСОБА_1 50% частини житлового будинку, загальною площею 372,5 кв.м., який має житлову площу 137,9 кв.м, з наступними будівлями та спорудами: госпблок, мощення, господарські споруди, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , розташований на земельній ділянці площею 0,1540 га, кадастровий номер: :01:009:1104;

Стягнути з відповідачів судові витрати по сплаті судового збору на користь ОСОБА_1 .

Перевіривши позовну заяву, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.ч.1-5 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача. Об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ. Не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом. Не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.

Проте позовна заява ОСОБА_1 не містить виклад обставин та мотивів, з огляду на які ним об`єднано вимоги про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання недійним договору дарування, витребування майна з чужого володіння, а також визнання права власності на частку нерухомого майна в одному позові.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, які пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Об`єднані можуть бути позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 911/414/18 (провадження № 12-231гс18).

Отже, однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів), або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

При цьому, об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки. Сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, збільшує коло учасників процесу, ускладнює розгляд та вирішення справи (постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.02.2019 у справі № 910/11811/18).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 15 постанови від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову (наприклад, позови кількох осіб про стягнення зарплати чи про поновлення на роботі).

У даній справі об`єднання позовних вимог в одне провадження не допускається, так як відсутня спільність предмета позову, оскільки вимоги позивача стосується визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання недійсним договору дарування, витребування майна з чужого володіння та визнання права власності на частку нерухомого майна.

Позивач, звертаючись до суду з позовом про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання недійсним договору дарування, витребування майна з чужого володіння зазначає, що житловий будинок є спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , при цьому ОСОБА_1 та ОСОБА_5 є власниками вказаного будинку в рівних долях, крім того, підлягає визнанню недійсним договір дарування вказаного житлового будинку, укладений 02.10.2020 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , а також витребування вказаного житлового будинку із чужого незаконного володіння.

Не вдаючись до надання правової оцінки спірним правовідносинам щодо кожного відповідача окремо, приходжу до висновку, що наведене вище в повній мірі свідчить про неоднорідність позовних вимог, адже такі вимоги не пов`язані між собою єдиною підставою виникнення, а відповідачі не об`єднані між собою спільними правами чи обов`язками, що виключає можливість їх процесуальної співучасті.

Заявлені позовні вимоги становлять самостійні предмети розгляду, кожен з яких має окреме коло фактичних обставин спору та доказів (зокрема, щодо визнання недійсним договору дарування та витребування майна із чужого незаконного володіння), тому вважаю, що відсутні підстави для їх об`єднання, оскільки в такому спорі відсутня спільність предмета позову та не буде сприяти ефективному захисту порушених прав.

Водночас суд зазначає, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК України).

Пунктом 2 частини 4 ст. 185 ЦПК України передбачено, що позовна заява повертається якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Оскільки позивачем в одній позовній заяві об`єднано декілька вимог, які не підлягають розгляду судом в одному провадженні, отже порушено правило об`єднання позовних вимог, суд дійшов висновку про повернення позовної заяви на підставі п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Разом з цим, роз`яснюю позивачу та його представнику, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (якщо позивач подасть позов до суду лише щодо визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності по частини спільного майна, що є об?єктом права спільної сумісної власності подружжя та окремим позовом із вимогами про визнання недійсним договору дарування та витребування майна із чужого незаконного володіння).

Керуючись статтями 19, 23, 185, 186, 188, 260 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Смірнова Алла Сергіїна про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання недійсним договору дарування, витребування майна з чужого володіння, визнання права власності на частку нерухомого майна повернути позивачу з усіма доданими до неї документами.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15 денний строк з дня оголошення ухвали, особами, які брали участь у справі але не були присутні під час оголошення ухвали - в цей же строк з часу одержання копії цієї ухвали.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко