Справа №463/9311/22
Провадження №2/463/791/23
УХВАЛА

11 травня 2023 року Личаківський районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді Гирич С.В.

з участю секретаря судового засідання Лаптєвої І.В.

в м. Львові

у відкритому судовому засіданні,

розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Тершаковців 4», Львівської міської ради, Головного управління Держгеокадастру у Львівській області про витребування з чужого незаконного володіння земельної ділянки, відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

позивачі звернулись до суду із позовом до відповідачів, в якому просять:

витребувати у Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Тершаковців 4», на користь територіальної громади м. Львова в особі Львівської міської ради земельну ділянку, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 (кадастровий номер :03:004:0026) площею 0,1516 га;

стягнути в користь ОСОБА_2 солідарно з відповідачів: 75,60 гривень витрати понесені на виготовлення світлин, 65,00 гривень витрати понесені на виготовлення інформаційної-довідки № 319031091 від 28 грудня 2022 року;

стягнути в користь ОСОБА_2 солідарно з відповідачів 3 000 000,00 гривень завданої йому моральної шкоди;

стягнути в користь ОСОБА_2 солідарно з відповідачів 8 896,2 гривень витрат на купівлю засобів медичного вжитку.

Позивач ОСОБА_1 подала заяву про відвід судді Гирича С.В. з тих підстав, що є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Таку мотивує тим, що суддя Гирич С.В. не може брати участь у розгляді вказаної цивільної справи і підлягає відводу.

Так, всупереч положенням ч.3 ст.272 ЦПК України ухвалу від 03 січня 2023 року у справі судом протягом двох днів надіслано не було.

Відповідно до приписів п.1 частини 1 ст.43 ЦПК України 09 січня 2023 року ним до суду було подано клопотання щодо отримання такої наручно.

При зверненні 16 січня 2023 року та 13 лютого 2023 року до загальної канцелярії щодо отримання запитуваної ухвали таку надано не було.

Звертає увагу, відповідно до положень ч.4 ст.272 ЦПК України за заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку в суді.

В подальшому жодного процесуального документу справи їй не надавалося.

Всупереч п.1 частини 1 ст.43 ЦПК України та приписів пункт 2 розділу X Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, а саме: Ознайомлення з матеріалами справи (кримінального провадження) проводиться виключно у приміщенні суду, у визначеному наказом голови суду місці, протягом усього робочого часу суду та в присутності працівника апарату суду.

Натомість с. ОСОБА_3 вважає суд своєю власністю, відповідно встановив порядок ознайомлення із матеріалами справи у вівторок та четвер з 10 до 13 та з 14-16 години після попереднього погодження з працівником суду у якої все на два тижні вперед розписано. В п`ятницю загальна канцелярія взагалі закрита - напевно вихідний день.

Звертає увагу, що приміщення у якому особи знайомляться з матеріалами справи має площу щонайменше 25 кв. метри, натомість встановлено лише один стіл.

В подальшому жодного процесуального документу справи їй не направляється

Отже, вона не можу протягом п`яти місяців ознайомитися з матеріалами справи так як вівторок та четвер для мене є неприйнятними.

У судовому засіданні 03 травня 2023 року с ОСОБА_3 без жодних мотивів, всупереч приписам частини 2 статті 15, частини 4 статті 58 та частини 1 статті 60 ЦПК України, допустив до участі у справі двох осіб які не є керівниками та адвокатами, виключно на підставі довіреності.

Звертає увагу, при розгляді цивільної справи № 463/5383/21 ухвалою про відкриття провадження таку визнано малозначною натомість с. ОСОБА_3 позбавив її представника на підставі довіреності, зазначивши: якщо справа розглядається за правилами загального позовного провадження, хоч така є малазначною, представником може бути виключно адвокат.

Звертає увагу, що жодних процесуальних документів співпозивачу ОСОБА_2 для неї не надаються, натомість повістки на її ім`я вручають.

Отже, вбачаються, ознаки дискримінації щодо неї та всупереч частини 3 статті 2 та статті 6 ЦПК України порушення основних засад цивільного судочинства, зокрема рівності усіх учасників судового процесу перед законом та судом.

При розгляді цивільної справи №463/5383/21 с. ОСОБА_3

а/ Всупереч положенням ч.1 ст.187 ЦПК України провадження у справі № 463/5383/21 було відкрито 19 липня 2021 року (2/463/1284/21), замість 22 червня 2021 року.

Для приховування свого свавілля зобов`язав уповноважену особу суду не ставити дати надходження до суду відповіді ГУ ДМСУ у Львівській області.

Всупереч положенням п.2 ч.б ст.19, п.5 ч.4 ст.274 ЦПК України 19 липня 2021 року постановлено ухвалу про відкриття провадження та зазначено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження при ціні позову у 700 000 гривень.

Із вищевикладеного вбачається, що ОСОБА_3 не вистачає навіть кваліфікації, щоб розрізнити загальне позовне провадження від спрощеного позовного провадження.

12 жовтня 2021 року с. ОСОБА_3 постановлено ухвалу всупереч п.8 ч.2 ст.187 ЦПК України про об`єднання в одне провадження цивільних справ №463/5383/21 та № 463/8908/21, не зазначивши строку для подання відповідачем відзиву на позов, звертає увагу, що в ухвалі про відкриття провадження від 04 жовтня 2021 року (справа № 463/8908/21) цей строк також був не зазначений.

Для здійснення двох процесуальних дій, а саме об`єднання справ в одне провадження та призначення судової будівельно-технічної експертизи с. Гиричу С.В. знадобилося сім судових засідань на протязі 19 місяців.

В ухвалі від 28 січня 2022 року (а.с.139-140) с. ОСОБА_3 змінив підстави позову, зазначивши в «результаті залиття» замість механічного ушкодження.

Більш того, на лист Львівського НДІСЕ від 29.09.2022 року не погодив строки виконання експертизи. «Тобто так турбується, щоб права ОСОБА_1 ущемлялися.»

Отже, із вищевикладеного вбачається, що с. ОСОБА_3 не вистачає навіть кваліфікації, щоб розрізнити загальне позовне провадження від спрощеного позовного провадження, зазначити підстави позову

Натомість узурпувавши владу у суді, а саме видаючи свавільні накази, які порушують процесуальні права учасників справ, розподіл справ .за його вказівкою здійснюється в ручному режимі спроможний лише затягувати розгляд справ та зміну підстав позову.

Сторони в судове засідання у відповідності до положень ч.ч.7, 8 ст.40 ЦПК України не викликались.

Дослідивши матеріали справи та заяви про відвід, суд приходить до наступного.

Як вбачається із заяви про відвід, позивач в мотивах заяви про відвід зазначає те, що у позивача існують сумніви у неупередженості та компетентності судді.

Вважає, що ухвалу про відкриття провадження від 03 січня 2023 року у справі судом протягом двох днів надіслано не було. Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що судом 05 січня 2023 року було виготовлено судові повістки, супровідний лист та оформлено поштові відправлення і передані на відправлення кур`єру суду.

Щодо доводів про подання клопотання 09 січня 2023 року про надання копії ухвали, то такі не можуть вказувати на будь яке упередження, оскільки копія ухвали була скерована сторонам у відповідності до вимог ЦПК України до подання зазначеного позивачем клопотання.

Щодо доводів про неможливість ознайомлення, то такі є безпідставними та необґрунтованими, оскільки головуючий суддя не здійснює ознайомлення із матеріалами справи, для цього передбачена відповідна процедура, жодних перешкод позивачу в цій частині не чиниться. Відтак, відповідні доводи позивача щодо організації роботи суду є безпідставними, оскільки такі розгляду справи не стосуються та не можуть вказувати на упередженість до сторони у конкретній справі.

Щодо доводів про допуск до розгляду справи не адвокатів як представників сторін слід зазначити наступне.

Відповідно до положень ч.3 ст.58 ЦПК України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до положень ч.3 ст.62 ЦПК України, довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

В судовому засіданні суд перевірив повноваження представників відповідачів, представництво такими відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства, а саме представник Баїк Ю.П. представила суду наказ та посадову інструкцію, згідно якої має право представляти інтересе відповідача (самопредставництво), представник ОСОБА_4 надала витяг з реєстру, відтак має право представляти інтересе відповідача згідно статуту (самопредставництво), представник ОСББ «Тершаковців, 4» - Глуховський А.Ю. в ході розгляду справи надав копію ордера на надання правничої (правової) допомоги адвокатом, а тому такі були допущені до розгляду справи. Натомість доводи позивача на жодних нормах закону не ґрунтуються.

Слід наголосити позивачу, що 29 грудня 2019 р. набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення".

Зміни торкнулись статей процесуальних кодексів про представництво (ст. 56 ГПК, ст. 58 ЦПК, ст. 55 КАС) та у відповідні процесуальні акти було імплементовано таке поняття як "самопредставництво" юридичної особи. Так юридичні особи публічного і приватного права можуть брати участь у судових справах не тільки через керівника або члена виконавчого органу, а й через інших осіб, уповноважених діяти від їх імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). Такі особи не повинні мати статусу адвоката.

25 серпня 2022 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в рамках справи № 910/25456/15 (ЄДРСРУ № 105890959) досліджував питання щодо самопредставництва юридичної особи.

Тлумачення норм права дає підстави для висновку, що в процесуальному законодавстві розмежовано такі категорії, як «самопредставництво» і «представництво». Тобто допускається можливість здійснення процесуального представництва органу державної влади чи органу місцевого самоврядування як у порядку самопредставництва, так й іншими особами як представниками органу державної влади. Для визнання особи такою, яка діє в порядку самопредставництва, потрібно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такого органу державної влади без додаткового уповноваження.

Подібні висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 02 липня 2020 року в справі № 9901/39/20 (провадження № 11-137заі20) та в постанові Верховного Суду від 08 грудня 2021 року у справі № 753/14971/18 (провадження № 61-14183св21).

Слід зазначити, що на даний час розгляд справи за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Тершаковців 4», Львівської міської ради, Головного управління Держгеокадастру у Львівській області про витребування з чужого незаконного володіння земельної ділянки, відшкодування матеріальної та моральної шкоди здійснюється в порядку загального позовного провадження.

Натомість положеннями ч.ч.1, 2 ст.60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відтак чинне цивільно процесуальне законодавство не передбачає можливості здійснення представництва у справах загального позовного провадження іншою особою. окрім як адвокатом або законним представником. Вказані вимоги закону є імперативними та не покладаються на розсуд суду.

Також, твердження щодо здійснення розподілу справ в ручному режимі не відповідає дійсності, що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу справ, що долучений до матеріалів справи (а.с.46).

А тому враховуючи наведені обставини, суд приходить до переконання, що твердження позивача щодо існування обставин, які б могли вказувати на відсутність неупередженості судді є безпідставними та надуманими, підстав для відводу судді немає, оскільки незгода із процесуальними діями судді не є підставою для відводу судді.

Доводи сторони щодо ходу розгляду судом справи №463/8908/21 суд не бере до уваги, оскільки такі до розгляду справи за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Тершаковців 4», Львівської міської ради, Головного управління Держгеокадастру у Львівській області про витребування з чужого незаконного володіння земельної ділянки, відшкодування матеріальної та моральної шкоди відношення не мають, та були предметом розгляду суддями Личаківського районного суду м. Львова за поданими заявами про відвід.

А тому суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Відповідно до положень ч.ч.2, 3 ст.40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Таким чином, оскільки позивачем подано заяву про відвід, яку суд вважає необґрунтованою, а тому слід передати таку для визначення судді у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 40, 201 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

передати справу за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Тершаковців 4», Львівської міської ради, Головного управління Держгеокадастру у Львівській області про витребування з чужого незаконного володіння земельної ділянки, відшкодування матеріальної та моральної шкоди - для визначення судді у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу, для вирішення питання про відвід судді Гиричу С.В.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення суддею.

Ухвала про відвід судді апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя: Гирич С. В.