Провадження № 2/357/370/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 липня 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі - головуючий суддя Цуранов А. Ю., при секретарі Олексієнко Ю. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей Білоцерківської міської ради про повернення незаконно утримуваної дитини до місця постійного проживання та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Служба у справах дітей Білоцерківської міської ради про визначення місця проживання дитини разом з матір`ю,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебуває вказана цивільна справа.

В судове засідання сторони не з`явились, 22.06.2023 через канцелярію суду від відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 надійшла заява з проханням залишити первісний позов ОСОБА_1 та зустрічний позов ОСОБА_2 без розгляду.

Заява мотивована тим, що позивач та його представник в судове засідання не з`явились жодного разу, зокрема, вже після закриття підготовчого засіданні 07.06.2022, 09.08.2022, 15.05.2023 та 22.06.2023, що є наслідком залишення первісного позову без розгляду.

При вирішення вказаної заяви суд виходить з наступного.

07.09.2021 ухвалою суду частково задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, заборонено ОСОБА_2 особисто або через третіх осіб вивозити за межі України малолітню доньку ОСОБА_3 .

27.10.2021 ухвалою судді позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовчий розгляд у відкритому судовому засіданні.

14.12.2021 на адресу суду від відповідача ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку надійшов зустрічний позов, в якому остання просить визначити місце проживання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з її матір`ю ОСОБА_4 за місцем її проживання ( АДРЕСА_1 ).

24.01.2022 суд на місці ухвалив прийняти до розгляду зустрічну позовну заяву.

28.04.2022 ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті. Також судом задоволено клопотання ОСОБА_4 про витребування доказів шляхом звернення з судовим дорученням.

03.08.2022 ухвалою суду зупинено провадження у справі до надходження відповіді на судове доручення.

20.04.2023 ухвалою суду відновлено провадження у справі та призначено судове засідання 17.05.2023.

В жодне з судових засідань позивач та його представник не з`явились, заяв про розгляд справи без участі позивача та його представника на адресу суду не надходило, також подібних заяв (клопотань) не містить позовна заява та додатки до первісного позову.

З матеріалів справи вбачається, що представником позивача ОСОБА_1 є адвокат Радченко Марина Володимирівна, яка є адвокатом Адвокатського об`єднання «Холодов і партнери», ордер адвоката виданий 25.08.2021 на підставі договору від 27.05.2021.

Копія вказаного договору про надання правової (правничої) допомоги та додатку до договору містяться в матеріалах справи (а.с. 101-109 т. 1), які укладені між ОСОБА_5 зі сторони адвокатського об`єднання та Д.Готсдінер.

Саме за підписом адвоката Радченко М.В. був поданий первісний позов, остання 26.11.2021 зверталась до суду з заявою про перенесення судового засідання, хоча ухвалою суду від 29.11.2021 їй була забезпечена можливість прийняти участь у підготовчому судовому засіданні 30.11.2021 в режимі відеоконференції.

Також на адресу вказаного адвокатського об`єднання надсилались копії процесуальних документів, які подавались по справі відповідачем ОСОБА_2

21.01.2022 на електрону адресу суду від імені адвоката Радченко М.В. подано клопотання про відкладення судового засідання 24.01.2022.

Вказане вище клопотання не містить доказів його електронного цифрового підпису, тому не може бути прийнято судом до уваги.

28.01.2022 через систему «Електронний суд» від адвоката Радченко М.В. надійшла заява проханням продовжити процесуальний строк для надання відповіді на відзив, а 17.02.2022 надійшло клопотання адвоката Радченко М.В. з проханням відкласти підготовче засідання 23.02.2023.

Як зазначено вище, ухвалою суду від 28.04.2022 підготовче засідання у даній справі було закрито та призначено розгляд справи по суті.

07.06.2023 через систему «Електронний суд» від адвоката Радченко М.В. надійшло клопотання з проханням відкласти судове засідання від 07.06.2023, яке мотивовано бойовими діями у Харкові та Харківській області.

03.08.2022 на електрону адресу суду від імені адвоката Радченко М.В. подано клопотання про відкладення судового засідання 03.08.2022

Вказане вище клопотання не містить доказів його електронного цифрового підпису, тому не може бути прийнято судом до уваги.

В подальшому представник позивача з будь-якими заявами/клопотаннями на адресу суду не зверталась, повідомлялась про час і місце розгляду справу шляхом надіслання судом поштових та електронних листів, враховуючи реєстрацію адвоката в системі «Електронний суд».

Відповідно до пунктів другого та шостого частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами 1, 2 та 5 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За правилами п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Верховний Суд у складі колегії Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 658/1141/18 наголосив на тому, що системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи наведене вище, належне повідомлення сторони позивача про час і місце розгляду справи та повторна неявка позивача або його представника в судове засідання, а також неподання заяви про розгляд справи без участі позивача (представника позивача), суд дійшов висновку про необхідність залишення первісної позовної заяви без розгляду.

Слід зазначити, що ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для чергового відкладення розгляду справи (судового засідання), враховуючи обізнаність позивача про ініційоване ним судового провадження та зважаючи на відсутність жодних дій з його боку для завершення розгляду справи.

Що стосується зустрічного позову, слід зазначити наступне.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне задовольнити заяву позивача за зустрічним позовом та залишити зустрічний позов без розгляд.

Крім цього, 07.09.2021 ухвалою суду частково задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову та заборонено ОСОБА_2 особисто або через третіх осіб вивозити за межі України малолітню доньку ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду (ч. 9, 10 ст. 158 ЦПК України).

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскільки позови у даній справі залишені без розгляду, тому потреба позивача в забезпеченні позову відпала, отже вжиті 07.09.2021 ухвалою суду заходи забезпечення позову слід скасувати.

Керуючись ст. 13, 158, 223, 257, 260, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_2 задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей Білоцерківської міської ради про повернення незаконно утримуваної дитини до місця постійного проживання та зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Служба у справах дітей Білоцерківської міської ради про визначення місця проживання дитини разом з матір`ю залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 07.09.2021 шляхом заборони ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 особисто або через третіх осіб вивозити за межі України малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , посвідчення громадянина держави Ізраїль № НОМЕР_1 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання).

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя А. Ю. Цуранов