Дата документу 07.09.2023 Справа № 335/4899/20
Запорізький апеляційний суд
Єдиний унікальний № 335/4899/20 Головуючий у 1 інстанції: Геєць Ю.В.
Провадження № 22-ц/807/1911/23
У Х В А Л А

07 вересня 2023 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Кримської О.М.,

суддів Дашковської А.В., Кочеткової І.В.

при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» в особі представника адвоката Грамчук Марини Олександрівни на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 06 квітня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» про захист прав споживача, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 06 квітня 2023 року, повний текст якого складено 11 квітня 2023 року, позов задоволено частково.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, 29 серпня 2023 року АТ «Запоріжгаз» в особі представника адвоката Грамчук М.О. подало апеляційну скаргу електронною поштою безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Запорізького апеляційного суду від 29 серпня 2023 року було витребувано вище зазначену цивільну справу з Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя.

Матеріали цивільної справи ЄУН №335/4899/20 надійшли до Запорізького апеляційного суду 04 вересня 2023 року.

За змістом апеляційної скарги представник апелянта заявляв клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, яке мотивоване тим, що станом на дату подачі апеляційної скарги АТ «Запоріжгаз» не отримувало повний текст оскаржуваного судового рішення, а в матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують направлення та вручення відповідачу рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 06 квітня 2023 року, повний текст якого складений 11 квітня 2023 року.

Вирішуючи питання щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення, колегія суддів виходить з наступного.

З аналізу практики ЄСПЛ відомо, що поновлення строку на оскарження судового рішення може бути обґрунтованим та вважається співвідносним та виправданим стосовно неповного забезпечення принципу правової визначеності, у випадках, якщо: 1) недотримання строків було зумовлене діями (бездіяльністю) суду попередньої інстанції, зокрема, особі не надіслано протягом строку на оскарження судового рішення копію повного тексту рішення суду попередньої інстанції (справа «Мушта проти України»); 2) пропуск строку на оскарження обумовлений особливими і непереборними обставинами суттєвого та переконливого характеру (справи «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), «Устименко проти України»); 3) відновлення строку необхідне для виправлення фундаментальних недоліків або помилок правосуддя (виправлення серйозних судових помилок) (справи «Безруков проти Росії» (Bezrukov v. Russia), «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania)).

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантії їх реалізації.

Відповідно до частини 1 статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Тобто, законом імперативно встановлено, що учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного судового рішення. Отже, визначальним є момент вручення копії рішення суду.

Відповідно до частини третьої статті 354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, АТ «Запоріжгаз» вказувало, що на адресу товариства судом першої інстанції не направлялась копія повного тексту судового рішення, у порядку, передбаченому ч. 6 ст. 272 ЦПК України.

З матеріалів справи встановлено, що рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя було ухвалено 06 квітня 2023 року (т. 2 а.с. 35), а повний текст складено 11 квітня 2023 року (т. 2 а.с. 36-42).

Апеляційна скарга представником АТ «Запоріжгаз» адвокатом Грамчук М.О. подана 29 серпня 2023 року, тобто після закінчення строків, установлених ст. 354 ЦПК України.

АТ «Запоріжгаз» є юридичною особою та повинно запроваджувати внутрішні процедури та організовувати роботу власних працівників, в тому числі і осіб відповідальних за юридичний супровід діяльності товариства, таким чином, що забезпечить виконання апелянтом його процесуальних обов`язків та дотримання визначених ЦПК України строків на вчинення відповідної процесуальної дії.

Частиною 1 ст. 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому ЦПК України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Таким чином, у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. У клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Частиною першою статті статтею 126 ЦПК України передбачено право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Виходячи із зазначених критеріїв, Європейський суд з прав людини визнає легітимними обмеженнями, встановлені державами - членів Ради Європи вимоги щодо строків оскарження судових рішень (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Європейський суд з прав людини зазначає, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження» (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Як вбачається з матеріалів справи, представник апелянта адвокат Грамчук М.О. особисто приймала участь у розгляді справи, ознайомилася з матеріалами справи 12 квітня 2023 року та зробила їх фотокопії.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про те, що представник відповідача, заздалегідь знаючи дату складання повного тексту судового рішення, звернулася до суду першої інстанції із заявою про ознайомлення з матеріалами справи 11 квітня 2023 року та ознайомилася з ними із застосуванням фотозйомки саме 12 квітня 2023 року.

Тобто, із оскаржуваним рішенням суду, в тому числі з повним текстом, представник відповідача ознайомилася 12 квітня 2023 року, що підтверджується відміткою та особистим підписом на заяві про ознайомлення з матеріалами справи (т. 2 а.с. 43), проте апеляційну скаргу подала 29 серпня 2023 року.

Крім того, відповідно до платіжної інструкції, доданої до апеляційної скарги, судовий збір в сумі 1260,00 грн. за подання апеляційної скарги був сплачений АТ «Запоріжгаз» ще 02 травня 2023 року.

Отже, посилання представника апелянта в апеляційній скарзі на те, що товариством пропущено строк на подання апеляційної скарги з поважних причин, оскільки в матеріалах справи відсутні докази надсилання копії рішення від 06 квітня 2023 року, є безпідставними, враховуючи, що апелянту було відомо про ухвалене судове рішення (представник був присутнім в судовому засіданні, в якому ухвалене оскаржуване рішення) і він протягом тривалого часу не вчиняв жодних дій, спрямованих на отримання копії цього рішення та його оскарження.

Статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

За змістом статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим законом.

Сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поновлення процесуального строку за підстав, які не видаються переконливими, може порушити принцип юридичної визначеності (рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

Вжиття заходів щодо прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як вбачається, матеріали цієї справи містять дані про ознайомлення зі справою представником апелянта за допомогою фотофіксації 12 квітня 2023 року та з інформації на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень по справі №367/5218/19 встановлено, що повний текст рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 06 квітня 2023 року складено 11 квітня 2023 року та оприлюднено 13 квітня 2023 року, однак представник АТ «Запоріжгаз» своєю процесуальною поведінкою не демонстрував готовність до розгляду справи в розумні строки, подавши апеляційну скаргу після спливу більше чотирьох місяців після його складення та оприлюднення.

Враховуючи зазначені вище обставини, представник відповідача не був позбавлений можливості в розумні строки звернутися до суду для його отримання.

Згідно з ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

У зв`язку з викладеним апелянту необхідно у десятиденний строк з дня отримання цієї ухвали надати суду апеляційної інстанції обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення з вказівкою інших поважних підстав на поновлення строку.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 357 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Крім того, апеляційна скарга не оплачена судовим збором.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

При зверненні до суду першої інстанції у червні 2020 року з позовною заявою про захист прав споживачів позивач не сплачував судовий збір, оскільки згідно з частиною третьою статті 22 Закону «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, пов`язаними з порушенням їх прав.

Крім того, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач як інвалід ІІ групи був звільнений від сплати судового збору за вимогу майнового характеру, а саме за стягнення моральної шкоди.

У свою чергу, відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при звернені до суду першої інстанції з позовною заявою немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а при звернені до суду першої інстанції з позовною заявою майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Згідно пункту 6 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір при подачі апеляційної скарги на рішення суду справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Як роз`яснено п. 21 Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», законом передбачено сплату судового збору за подання апеляційної та касаційної скарги на рішення суду в певному розмірі виходячи зі ставки судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги незалежно від оспорюваної суми.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 до апеляційної скарги додаються: документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з Законом України «Про Державний бюджет України на 2020» встановлено, що у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року становить 2102 гривні.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

При зверненні до апеляційного суду апелянтом надано платіжну інструкцію про сплату судового збору в сумі 1260,00 гривень.

Однак, за подання даної апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції АТ «Запоріжгаз» має бути сплачено за вимогу немайнового характеру 1008,96 грн. (2102 грн. х 0,4 х 150% х 0,8) судового збору, а за вимогу майнового характеру 1008,96 грн. (2102 грн. х 0,4 х 150% х 0,8). За вказаних обставин доплаті підлягає судовий збір у сумі 757,92 гривень.

Реквізитами банківської установи, уповноваженої приймати судовий збір за подачу апеляційних скарг є:

Отримувач коштів ГУК у Зап.обл/м.Зап. Вознес./22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37941997

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0008513

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Запорізький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо особа, яка подала апеляційну скаргу, не усунула недоліки скарги в строк, встановлений судом, апеляційна скарга буде визнана неподаною і повернута заявникові.

Зважаючи на зазначені недоліки апеляційної скарги, на підставі ст. 185, 357 ЦПК України її необхідно залишити без руху, а особі, яка подала апеляційну скаргу надати строк для надання до Запорізького апеляційного суду заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у цій справі та оригіналу квитанції про сплату судового збору в сумі 757,92 грн. на рахунок банківської установи, яка уповноважена на його отримання.

Керуючись ст.ст. 274, 354-361, 368, 369 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 06 квітня 2023 року в цій справі, наведені скаржником в обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» в особі представника адвоката Грамчук Марини Олександрівни на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 06 квітня 2023 року залишити без руху.

Надати Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» строк терміном десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для надання до суду апеляційної інстанції заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, в якій вказати інші підстави для поновлення строку з наданням доказів неможливості вчинення відповідної процесуальної дії з поважних підстав, та оригіналу квитанції про сплату судового збору в сумі 757,92 грн. на рахунок банківської установи, яка уповноважена на його отримання.

Роз`яснити, що у випадку невиконання зазначеної вимоги у встановлений строк будуть застосовані наслідки, передбачені ч. 4 ст. 357 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий О.М. Кримська

Судді: А.В. Дашковська

І.В. Кочеткова