ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1421/23 Справа № 233/2481/21 Суддя у 1-й інстанції - Левчук О.О. Суддя у 2-й інстанції - Тимченко О. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2023 року м.Кривий Ріг

справа № 233/2481/21

провадження № 22-ц/803/1421/23

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ :

головуючого - Тимченко О.О.,

суддів: Мірути О.А., Хейло Я.В.,

за участю секретаря судового засідання Тимофєєвої В.О.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Приватне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського апеляційного суду в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу № 233/2481/21 за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Донецькоблгаз» про стягнення збитків, матеріальної та моральної шкоди,

за апеляційними скаргами ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , та Приватного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз»,

на рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 06 грудня 2021 року (суддя Левчук О.О.), ухваленого в приміщенні Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області, повне судове рішення складено 20 грудня 2021 року,

В С Т А Н О В И В:

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

В червні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області з позовом, в обґрунтування якого посилався на те, що він є власником будинку за адресом: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування земельної ділянки та житлового будинку від 16 лютого 2001 року. 07.11.2019 року ним отримано акт без номеру від 07.11.2019 року, підписаний службовими особами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме: несанкціоноване підключення до газорозподільних систем. 20.11.2019 року відбулася комісія та складений протокол №114 засідання комісії з розгляду актів про порушення при користуванні побутовим газом населення. Комісією Костянтинівського УГГ було розглянуто акт про порушення №626 від 07.11.2019 року у його відсутність. Комісією було вирішено зробити нарахування по граничному об`єму за несанкціоноване підключення до системи газопостачання на загальну суму 248 166,61 грн за два роки. Не погодившись з даним висновком та нарахуванням, від звернувся до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області з позовом до ПАТ по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» про визнання неправомірними дій посадових осіб при складанні актів про порушення Кодексу газорозподільних систем, про визнання рішення недійсним та про підключення до газорозподільної системи за рахунок відповідача. 15.10.2020 року рішенням Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області позовні вимоги задоволено. Визнано неправомірними дії ПАТ при складанні: акту на відключення від газопостачання споживача №023087 від 07.11.2019 року, акту-розрахунку на суму 248 166,61грн без номеру, з припинення газопостачання споживачу ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , та зобов`язано ПАТ по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» за власний рахунок відновити газопостачання споживачу ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 . 10.12.2020 року згідно акту без номера відповідач відновив постачання газу на споживаюче обладнання абонента, та у його присутності відновлено постачання газу у будинок АДРЕСА_1 . Не погодившись з рішенням суду, відповідач оскаржив його до Донецького апеляційного суду. 09.03.2021 року постановою Донецького апеляційного суду апеляційну скаргу відповідача залишено без задоволення, а рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 15.10.2020 року без змін. На думку позивача, відповідачі повинні відшкодувати йому ціну газу, який йому не постачався з 07.11.2019 року по 10.12.2020 року із середнього розрахунку. Він звертався до відповідачів з претензією, в якій просив надати йому в письмовій формі розрахунок за один рік, але на час звернення до суду він відповіді не отримав. Тому матеріальна складова для виплати суми є половина суми, яку відповідачі нарахували йому для виплати у своєму акті і складає 124 083,30грн. Також вважав, що діями відповідачів йому завдана моральна шкода, яку він оцінює у 200 000,00 грн. Моральну шкоду обґрунтовує тим, що він є інвалідом 2 другої групи по психічній хворобі і в нього досить слабке здоров`я. У зв`язку із відсутністю опалення в будинку, він часто хворів і знаходився на лікуванні в лікарні. Змушений був нести витрати на ліки. Через відсутність опалення в будинку, він 9 разів потрапляв до лікарні через переохолодження. Він постійно відчував страх за своє життя, що міг замерзнути вдома. Його здоров`я похитнулось, був госпіталізований до психіатричної лікарні, де проходив лікування. Завдана моральна шкода полягає у його душевних стражданнях, пов`язаних з розладом нормального життя, неможливістю належним чином користуватися своїм житлом, витратою часу на звернення до суду для відновлення опалення.

Просив суд стягнути солідарно з відповідачів на його користь завдані збитки в сумі 124 083,30 грн, матеріальну шкоду на придбання ліків у розмірі 3 437,80 грн, моральну шкоду в розмірі 200 000,00 грн, витрати на правничу допомогу в сумі 10 000,00 грн.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Рішенням Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 06 грудня 2021 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково. Стягнуто з ПАТ «Донецькоблгаз в особі Костянтинівського управління по газопостачанню та газифікації на користь ОСОБА_1 завдані збитки в сумі 124 083,30 грн, моральну шкоду в розмірі 20 000,00 грн, витрати на правничу допомогу в розмірі 10 000,00 грн, а всього на загальну суму 154 083,30 грн. Стягнуто з ПАТ «Донецькоблгаз» в дохід держави судовий збір в сумі 2 270,00 грн.

Судове рішення в частині стягнення з відповідача на користь позивача завданих збитків в сумі 124 083,30 грн мотивоване неправомірними діями ПАТ «Донецькоблгаз» відносно ОСОБА_1 , що встановлено судовим рішенням від 15 жовтня 2020 року у справі № 233/3627/20. Крім того, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем доведено обставини спричинення йому моральної шкоди неправомірними діями саме відповідача. З огляду на характер та обсяг душевних і психічних страждань позивача, їх тривалість, можливість відновлення немайнових втрат, недопущення безпідставного збагачення позивача, суд вважав, що розумним, справедливим та виваженим відшкодуванням моральної шкоди є 20 000,00 грн. Відмовляючи в стягненні матеріальної шкоди в розмірі 3 437,80 грн, суд зазначив, що такі вимоги не доведені допустимими доказами, оскільки позивачем не підтверджено факт того, що картка, з якої проведено розрахунок за ліки, належить саме ОСОБА_1 і що саме ці ліки придбані для нього.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНИХ СКАРГ

В апеляційній скарзі, поданій до апеляційного суду, позивач просить змінити рішення суду першої інстанції, стягнувши додатково з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 3 437,80 грн та моральну шкоду в розмірі 180 000,00 грн.

Відповідач в апеляційній скарзі посилається на порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ОСІБ, ЯКІ ПОДАЛИ АПЕЛЯЦІЙНІ СКАРГИ

ОСОБА_1 в апеляційній скарзі зазначає, що суд першої інстанції необґрунтовано відмовив йому в стягненні з відповідача суми в розмірі 3 437,80 грн, які були витрачені на ліки. Так, на думку позивача, факт, що саме ці ліки він мав витратити на своє лікування підтверджується чеком з купленими ліками і найменуванням цих ліків і то, що вони були виписані лікарем для лікування. Крім того, цей чек співпадає з часом його знаходження в лікарні. Крім того, вважає, що визначений судом першої інстанції розмір моральної шкоди є заниженим та таким, що не відповідає обставинам справи.

Апеляційна скарга ПрАТ «Донецькоблгаз» мотивована тим, що розрахунок позивача щодо наданих збитків є безпідставним, оскільки суму нарахувань, що був зроблений згідно з актом про порушення № 626 від 07 листопада 2019 року поділено навпіл, що не передбачено чинним законодавством. Тобто, стягнута судом сума збитків позивачем не обґрунтована та нарахована без застосування норм законодавства. В частині вимог про відшкодування моральної шкоди зазначає, що сам лише факт порушення прав позивача не може слугувати виключною підставою для стягнення моральної шкоди, оскільки моральна шкода має бути обов`язково аргументована поза розумним сумнівом із зазначенням того, які конкретно дії (бездіяльність) спричинила моральні переживання та наскільки вони є інтенсивними, щоб сягнути рівня страждань. Щодо стягнення правничої допомоги в сумі 10 000,00 грн, відповідач вказує, що текст позову складений формально, розрахунок завданої шкоди нормами права не підтверджений, відповідь на відзив адвокатом не подавалась. А тому, на думку скаржника, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо стягнення з відповідача 10 000,00 грн витрат на правничу допомогу. До того ж, в рішенні зазначено, що витрати на професійну правничу допомогу слід стягнути пропорційно до розміру задоволених вимог, проте, в резолютивній частині рішення стягнуто всю суму, яку просив позивач.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ІНШІХ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Відзиви на апеляційні скарги від учасників справи до суду апеляційної інстанції не надходили.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

ОСОБА_1 та його представник в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Представник ПрАТ по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Суд ухвалив, розглядати справу у відсутність сторін, які не з`явились, оскільки відповідно до положень частини 2 статті 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

ОСОБА_1 є власником будинку, розташованого за адресом: АДРЕСА_1 , на підставі договору дарування земельної ділянки та житлового будинку від 16.02.2001 року, посвідченого державним нотаріусом Костянтинівської державної нотаріальної контори Ковальською-Костенко О.А.

ПАТ «По газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» надає послуги з газопостачання за адресом: АДРЕСА_1 , в зв`язку з чим за вказаною адресом на ім`я ОСОБА_1 , який є власником вказаного житлового приміщення, відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 .

Згідно з актом на відключення від газопостачання споживача від 07.11.2019 року ОСОБА_1 за вказаною адресою було припинено газопостачання у зв`язку з виявленням Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу.

На підставі складеного акту Комісією було вирішено по акту №626 зробити нарахування по граничному об`єму за несанкціоноване підключення до системи газопостачання за період з 07.11.2017 року по 25.11.2019 року, та сума нарахування становить 248 166,61 грн.

15.10.2020 року рішенням Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області, позовні вимоги ОСОБА_1 до ПАТ по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» в особі Костянтинівського управління по газопостачанню та газифікації про визнання неправомірними дії посадових осіб, при складанні актів про порушення Кодексу газорозподільних систем, про визнання рішення недійсним та про підключення до газорозподільної системи за рахунок відповідача, задоволено повністю. Визнано неправомірними дії ПАТ по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» в особі Костянтинівського управління по газопостачанню та газифікації при складанні: акту на відключення від газопостачання споживача №023087 від 07.11.2019 року, акту-розрахунку на суму 248 166,61 грн без номеру, з припинення газопостачання споживачу ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , та зобов`язано ПАТ по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» в особі Костянтинівського управління по газопостачанню та газифікації за власний рахунок відновити газопостачання споживачу ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 .

10.12.2020 року згідно акту без номера відповідач відновив постачання газу на споживаюче обладнання абонента, та у його присутності відновлено постачання газу у будинок АДРЕСА_1 .

09.03.2021 року постановою Донецького апеляційного суду апеляційну скаргу відповідача залишено без задоволення, а рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 15.10.2020 року без змін.

ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Згідно із статтею 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно із частиною 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Апеляційна скарга ПАТ «Донецькоблгаз» підлягає частковому задоволенню.

МОТИВИ З ЯКИХ ВИХОДИВ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД, ТА ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА

Відповідно до частин 1, 3 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до частини 1 статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою стаття 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам закону рішення суду першої інстанції відповідає не в повній мірі.

Судове рішення в частині стягнення з відповідача на користь позивача завданих збитків в сумі 124 083,30 грн мотивоване неправомірними діями ПАТ «Донецькоблгаз» відносно ОСОБА_1 , що встановлено судовим рішенням від 15 жовтня 2020 року у справі № 233/3627/20. Крім того, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем доведено обставини спричинення йому моральної шкоди неправомірними діями саме відповідача. З огляду на характер та обсяг душевних і психічних страждань позивача, їх тривалість, можливість відновлення немайнових втрат, недопущення безпідставного збагачення позивача, суд вважав, що розумним, справедливим та виваженим відшкодуванням моральної шкоди є 20 000,00 грн. Відмовляючи в стягненні матеріальної шкоди в розмірі 3 437,80 грн, суд зазначив, що такі вимоги не доведені допустимими доказами, оскільки позивачем не підтверджено факт того, що картка, з якої проведено розрахунок за ліки, належить саме ОСОБА_1 і що саме ці ліки придбані для нього.

Проте, апеляційний суд частково не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до частини 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За змістом частини 2 статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

В силу вимог частин 1, 5, 6, 7 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Для застосування такої відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Згідно з частиною 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірним рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Стаття 1166 ЦК України передбачає загальні підстави відшкодування шкоди, а саме: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, що завдала шкоду; причинний зв`язок між заподіяною шкодою та протиправною поведінкою; вина особи, що завдала шкоду.

Главою ХІ частини 6 Кодексу газорозподільних систем встановлено порядок компенсації споживачу завданих збитків та перерахунок наданих послуг у разі порушення Оператором ГРМ вимог цього Кодексу. Так, за наявності порушень, передбачених пунктом 4 глави 2 цього розділу, за які Оператор ГРМ має компенсувати споживачу завдані збитки та здійснити перерахунок наданих послуг, споживач має подати Оператору ГРМ претензію, складену в довільній формі. Претензія надається письмово та повинна бути зареєстрована в спеціальному журналі Оператора ГРМ. Перерахунок наданих послуг Оператора ГРМ та компенсація завданих споживачу збитків здійснюються з урахуванням такого: у разі безпідставного припинення газопостачання (розподілу природного газу) споживачу з вини Оператора ГРМ він відшкодовує споживачу вартість або об`єм недовідпущеного природного газу, що обчислюється, виходячи з середньодобового споживання за попередні 12 місяців (норма застосовується щодо споживачів, що не є побутовими) або планового місячного об`єму споживання (норма застосовується щодо споживачів, що є побутовими) на відповідний період за договором розподілу природного газу та з урахуванням періоду безпідставного припинення газопостачання. У разі якщо безпідставне припинення газопостачання завдало споживачеві матеріальної та/або моральної шкоди, Оператор ГРМ відшкодовує її у добровільному порядку або за рішенням суду; шкода, завдана об`єкту і майну споживача, його життю та здоров`ю, підлягає відшкодуванню в повному обсязі Оператором ГРМ, якщо ця шкода стала наслідком порушенням Оператором ГРМ вимог цього Кодексу, ПБСГ, умов договору розподілу природного газу та інших нормативно-правових актів, що регламентують відносини Оператора ГРМ і споживачів у сфері надання послуг з розподілу природного газу, якщо інше не передбачено законодавством.

У разі якщо між Оператором ГРМ і споживачем не досягнуто згоди щодо компенсації споживачу завданих збитків чи перерахунку наданих послуг, спірні питання вирішуються в судовому порядку.

Відповідно до підпункту 1 пункту 8 розділу VI Правил постачання природного газу відшкодування збитків постачальником побутовому споживачу здійснюється у випадку, якщо постачання природного газу побутовому споживачу було припинено через дії оператора газорозподільних систем на виконання неправомірного доручення постачальника про припинення постачання природного газу побутовому споживачу, у такому випадку постачальник відшкодовує побутовому споживачу вартість робіт з припинення і повторного відновлення подачі природного газу після його безпідставного припинення та збитки (обсяг недовідпущеного природного газу), які обчислюються, виходячи з фактичного середньогодинного споживання природного газу за останній розрахунковий період, кількості годин перерви та цін на природний газ, що діяли в період відсутності газопостачання. Крім того, якщо внаслідок цього побутовому споживачу або його майну завдано матеріальної чи моральної шкоди, постачальник відшкодовує її відповідно до чинного законодавства.

Розрахунковий період газова доба та/або газовий місяць, визначені Кодексом газотранспортної системи на ринку природного газу, щодо якої (якого) між споживачем та його постачальником визначаються певні обсяги відбору/споживання природного газу та здійснюються відповідні розрахунки (пункт 5 розділу I Правил).

Так, рішенням Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 15 жовтня 2020 року, залишеним без змін Постановою Донецького апеляційного суду від 09 2021 року, позовні вимоги ОСОБА_1 до ПАТ по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» про визнання неправомірними дії посадових осіб, при складанні актів про порушення Кодексу газорозподільних систем, про визнання рішення недійсним та про підключення до газорозподільної системи за рахунок відповідача, задоволено. Визнано неправомірними дії ПАТ по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» в особі Костянтинівського управління по газопостачанню та газифікації при складанні: акту на відключення від газопостачання споживача № 023087 від 07.11.2019 року, акту-розрахунку на суму 248 166,61 грн без номеру, з припинення газопостачання споживачу ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 . Зобов`язано ПАТ по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» за власний рахунок відновити газопостачання споживачу ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 .

За частиною 4 статті 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Враховуючи наявність судового рішення, що набрало законної сили, яким визнано неправомірність дій ПАТ по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» при складанні акту на відключення від газопостачання будинку позивача, апеляційний суд вважає, що ОСОБА_1 має право на компенсацію завданих споживачу збитків відповідно до Кодексу газорозподільних систем, а тому колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для відшкодування відповідачем позивачу збитків по недовідпущеному газу, однак судом не визначено порядок їх нарахування.

В позовній заяві позивач просив стягнути з відповідача завдані збитки в сумі 124 083,30 грн. Дана сума є половиною від суми, яку відповідач розрахував до акту про порушення № 626 від 07 листопада 2019 року. Разом з тим, такий розрахунок позивача не відповідає нормам чинного законодавства. Поділена навпіл сума, яка була розрахована до акту про порушення не дає правових підстав для висновку про доведеність позивачем завданий йому збитків та їх розміру. Крім того, відповідно до частини 6 статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Установивши, що відключення належного позивачу будинку від мережі газопостачання відбулося 07 листопада 2019 року, апеляційний суд доходить висновку, що останнім розрахунковим періодом є жовтень 2019 року.

Згідно з наданою ПрАТ по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» довідкою за період з 01 жовтня 2019 року по 31 жовтня 2019 року ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , спожито 128 куб. м природного газу.

Розрахунок середньогодинного споживання газу за жовтень 2019 року здійснюється за формулою: 128 куб.м / 31 день / 24 години = 0,172 куб.м/год.

Згідно з інформацією, що викладена на сайті мінфіну ціна на природний газ для побутових споживачів ПАТ «Донецькоблгаз» на 1 куб.м становить: з 01.11.2019 року до 30.11.2019 року 6,84152 грн; з 01.12.2019 року до 31.12.2019 року 6,07608 грн; з 01.01.2020 року до 31.01.2020 року 6,708492; з 01.02.2020 року до 29.02.2020 року 5,84503 грн; з 01.03.2020 року до 31.03.2020 року 5,16607 грн; з 01.04.2020 року до 30.04.2020 року 4,5523 грн; з 01.05.2020 року до 31.05.2020 року 3,78813 грн; з 01.06.2020 року до 30.06.2020 року 3,624 грн; з 01.07.2020 року до 31.07.2020 року 3,81495 грн; з 01.08.2020 року до 31.08.2020 року 4,07629 грн; з 01.09.2020 року по 30.09.2020 року 6,548412 грн.

Інформація про ціну на газ для споживачів ПАТ «Донецькоблгаз», починаючи з 01 жовтня 2020 року відсутня, оскільки з цієї дати відповідач не постачає природний газ побутовим споживачам. В свою чергу, побутові споживачі АТ «Донецькоблгаз» вільно обирають постачальника природного газу згідно з положеннями статті 13 Закону України «Про ринок природного газу» з дотриманням умов пункту 2, абзацу 1 пункту 25 та пункту 26 розділу ІІІ Правил постачання природного газу.

Розрахунок суми збитків безпідставного відключення природного газу здійснюється за формулою: період безпідставного відключення х середньогодинне споживання х ціна на газ.

Враховуючи вищезазначене, сума збитків становить: за період 07.11.2019-30.11.2019 576 год. х 0,172 куб.м х 6,84152 грн = 677,80 грн (де 576 період безпідставного відключення: 24 дні х 24 годин); 01.12.2019-31.12.2019 744 год. х 0,172 куб.м х 6,07608 грн = 777,54 грн; 01.01.2020-31.01.2020 744 год. х 0,172 куб.м х 6,708492 грн = 858,47 грн; 01.02.2020-29.02.2020 696 год. х 0,172 куб.м х 5,84503 грн = 699,72 грн; 01.03.2020-31.03.2020 744 год. х 0,172 куб.м х 5,16607 грн = 661,09 грн; 01.04.2020-30.04.2020 720 год. х 0,172 куб.м х 4,5523 грн = 563,75 грн; 01.05.2020-31.05.2020 744 год. х 0,172 куб.м х 3,78813 грн = 484,75 грн; 01.06.2020-30.06.2020 720 год. х 0,172 куб.м х 3,624 грн = 448,79 грн; 01.07.2020-31.07.2020 744 год. х 0,172 куб.м х 3,81495 грн = 488,19 грн; 01.08.2020-31.08.2020 744 год. х 0,172 куб.м х 4,07629 грн = 521,63 грн; 01.09.2020-30.09.2020 720 год. х 0,172 х 6,548412 грн = 810,95 грн.

З огляду на те, що з 01 жовтня 2020 року ПрАТ «Донецькоблгаз» не постачає природний газ побутовим споживачам, а самі побутові споживачі відповідача перейшли до постачальника «останньої надії» (ПОН), правові підстави для стягнення з відповідача на користь позивача збитків за період з 01 жовтня 2020 року до 10 грудня 2020 року відсутні.

Отже, загальна сума завданих збитків у вигляді обсягу недовідпущеного природного газу за період відсутності газопостачання з 07 листопада 2019 року до 30 вересня 2020 року становить 6 992,68 грн.

Таким чином, з огляду на те, що позивачем не надано до суду належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження завдання відповідачем йому збитків на суму 124 083,30 грн, а судом першої інстанції не перевірено розрахунок збитків, колегія суддів доходить висновку щодо зміни рішення в цій частині зі 124 083,30 грн до 6 992,68 грн.

Щодо відшкодування моральної шкоди апеляційний суд вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Згідно зі статтею 611 ЦК України моральна шкода підлягає відшкодуванню у разі порушення зобов`язання, якщо таке відшкодування встановлено договором або законом.

Відповідно до статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Правовідносини сторін у справі стосуються забезпечення газопостачальною компанією побутових потреб населення як споживачів природного газу.

Порядок відшкодування збитків, завданих газопостачальному або газорозподільному підприємству внаслідок порушення споживачем природного газу Правил надання населенню послуг з газопостачання, а також споживачеві природного газу внаслідок порушення газопостачальним або газорозподільним підприємством Правил надання населенню послуг з газопостачання, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 28 жовтня 2014 року № 184, встановлює механізм відшкодування збитків, завданих газопостачальному або газорозподільному підприємству внаслідок порушення споживачем природного газу Правил надання населенню послуг з газопостачання, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 9 грудня 1999 року № 2246, а також споживачеві природного газу внаслідок порушення газопостачальним або газорозподільним підприємством Правил.

Дія цього Порядку поширюється на газопостачальні, газорозподільні підприємства та побутових споживачів газу (населення).

Підпунктом 6 пункту 2 розділу ІІІ «Розрахунок збитків, які відшкодовуються газопостачальним/газорозподільним підприємством споживачеві» указаного Порядку передбачено, що відшкодування збитків здійснюється, зокрема, за таке порушення газопостачальним/газорозподільним підприємством Правил, як безпідставне припинення газопостачання.

Безпідставне припинення газопостачання - це припинення газопостачання споживачеві, здійснене незважаючи на те, що споживачем не порушуються умови договору про надання послуг з газопостачання, і з порушенням умов Правил (без установленого Правилами письмового попередження про припинення газопостачання, відключення від газопостачання в останній робочий день перед вихідними та святковими днями, крім випадків аварійних ситуацій у системах газопостачання).

Пунктом 36 Правил надання населенню послуг з газопостачання передбачено, що газопостачальне та газорозподільне підприємства несуть відповідальність згідно із законодавством, у тому числі, за безпідставне припинення газопостачання.

Отже, відповідальність газопостачального та газорозподільного підприємства щодо відшкодування шкоди, у тому числі моральної шкоди, передбачена нормами законодавства України, яке регулює спірні правовідносини.

Спори про відшкодування фізичній особі моральної шкоди розглядаються, зокрема: коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції України або випливає з її положень; у випадках, передбачених законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди; при порушенні зобов`язань, які підпадають під дію Закону України «Про захист прав споживачів» чи інших законів, що регулюють такі зобов`язання і передбачають відшкодування моральної шкоди.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.

При оцінці обґрунтованості вимог позивачів у справах про відшкодування моральної шкоди необхідно керуватися принципом розумності, тобто виходити з об`єктивно передбачуваних за обставин конкретної справи втілень моральної шкоди. Відповідно, як основний доказ заподіяння моральної шкоди слід розглядати достатньо переконливі з погляду розумності пояснення потерпілої сторони щодо характеру завданих їй немайнових втрат.

Моральну шкоду не можна відшкодувати в повному обсязі, так як немає (і не може бути) точних критеріїв майнового виразу душевного болю, спокою, честі, гідності особи. Будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз. Розмір відшкодування повинен бути адекватним нанесеній моральній шкоді.

Разом з тим, з огляду на моральну зумовленість виникнення інституту відшкодування моральної шкоди, цілком адекватними і самодостатніми критеріями визначення розміру належної потерпілому компенсації є морально-правові імперативи справедливості, розумності та добросовісності.

Встановлено, що внаслідок неправомірних дій АТ «Донецькоблгаз» позивач перебував у стресовому стані, що спричинило душевні страждання, пов`язані із розладом нормального життя, неможливістю належним чином користуватися своїм житлом, відповідно до амбулаторної картки хворого ОСОБА_1 , позивач часто хворів та перебував на лікуванні. При цьому, причиною хвороби вказано переохолодження (проживає в неопалювальному будинку, спить в одежі).

Судом першої інстанції було враховано характер та обсяг душевних і психічних страждань позивача, їх тривалість, можливість відновлення немайнових втрат, недопущення безпідставного збагачення позивача, а тому колегія суддів погоджується з визначеним судом розміром на відшкодування моральної шкоди в сумі 20 000,00 грн.

Доводи апеляційних скарг сторін щодо визначеного судом першої інстанції розміру моральної шкоди, апеляційний суд вважає необґрунтованими, та такими, що фактично зводяться до незгоди з такою сумою та її переоцінки.

Апеляційний суд також погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову частині стягнення з відповідача матеріальної шкоди в розмірі 3 437,80 грн через недоведеність допустимими доказами. Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 такий висновок суду не спростовують, оскільки носять характер припущень без підтвердження належними доказами.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Суд апеляційної інстанції враховує положення практики Європейського Суду з прав людини про те, що право на обґрунтоване рішення не вимагає детальної відповіді судового рішення на всі доводи висловлені сторонами. Крім того, воно дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (справ «Гірвісаарі проти Фінляндії», п.32.)

Пункт 1 статті 6 Конвенції не вимагає більш детальної аргументації від апеляційного суду, якщо він лише застосовує положення для відхилення апеляції відповідно до норм закону, як такої, що не має шансів на успіх, без подальших пояснень (Burg and others v. France (Бюрг та інші проти Франції), (dec.); Gorou v. Greece (no.2) (Гору проти Греції №2) [ВП], § 41.

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Згідно із статтею 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно із частиною 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Рішення суду першої інстанції підлягає зміні в частині позовних вимог щодо стягнення з АТ «Донецькоблгаз» на користь ОСОБА_1 завданих збитків зі зменшенням такої суми з 124 083,30 грн до 6 992,68 грн.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

За частинами 1, 13 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо суд апеляційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

ОСОБА_1 звільнено від сплати судового збору в даній справі.

Відповідно до частини 6 статті 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З огляду на те, що суд апеляційної інстанції змінює рішення в частині позовних вимог про стягнення збитків зі 124 083,30 грн до 6 992,68 грн, а позивача звільнено від сплати судового збору, судові витрати в розмірі 269,93 грн, пов`язані з розглядом справи в суді першої інстанції, слід стягнути з відповідача в дохід держави.

З урахуванням часткового задоволення апеляційної скарги АТ «Донецькоблгаз», відповідачу за рахунок держави підлягає відшкодуванню судовий збір у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції в розмірі 4 507,92 грн.

Відповідно до частини 10 статті 141 ЦПК України при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат.

Враховуючи, що з відповідача в дохід держави підлягає сплаті судовий збір у розмірі 269,93 грн у зв`язку з розглядом справи в суді першої інстанції, а відповідачу за рахунок держави підлягає відшкодуванню судовий збір у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції в розмірі 4 507,92 грн, то за рахунок держави відповідачу підлягає відшкодуванню різниця в компенсації судових витрат в сумі 4 238,00 грн.

З урахуванням принципу пропорційності, апеляційний суд вважає за необхідне також зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, з 10 000,00 грн до 800,00 грн.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 376, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» задовольнити частково.

Рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 06 грудня 2021 року змінити в частині позовних вимог про стягнення збитків, зменшивши їх розмір зі 124 083 гривень 30 копійок до 6 992 (шість тисяч дев`ятсот дев`яносто дві) гривень 68 копійок.

В іншій частині рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Відшкодувати Приватному акціонерному товариству по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» за рахунок держави різницю в компенсації судових витрат в сумі 4 238,00 (чотири тисячі двісті тридцять вісім) гривень.

Зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають стягненню з Приватного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» на користь ОСОБА_1 з 10 000,00 (десять тисяч) гривень до 800,00 (вісімсот) гривень.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Головуючий О.О.Тимченко

Судді: О.А. Мірута

Я.В. Хейло