Справа № 305/631/23
Провадження по справі № 2-з/305/3/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.03.2023 Рахівський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Ємчука В.Е.

за участю секретаря судового засідання Шемоти М.І.,

розглянувши заяву про забезпечення позову у справі за позовом Тячівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Закарпатської обласної державної адміністрації (Закарпатської обласної військової адміністрації) до Рахівської районної державної адміністрації Закарпатської області (Рахівської районної військової адміністрації), ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне спеціалізоване господарське підприємство Ліси України про визнання незаконним та скасування розпорядження, визнання недійсним державного акта на право власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації у Державному земельному кадастрі та повернення земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ :

Тячівська окружна прокуратура звернулась до Рахівського районного суду Закарпатської області з позовною заявою в інтересах держави в особі Закарпатської обласної державної адміністрації (Закарпатської обласної військової адміністрації) до Рахівської районної державної адміністрації Закарпатської області (Рахівської районної військової адміністрації), ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне спеціалізоване господарське підприємство Ліси України, в якій просить визнати незаконним та скасування розпорядження голови Рахівської районної державної адміністрації Закарпатської області № 827 від 25.12.2007 «Про затвердження проектів землеустрою та передачу земельних ділянок у власність, за межами населених пунктів» в частині затвердження проекту землеустрою та передачі у власність ОСОБА_1 земельної ділянки площею 0,062 га для індивідуального дачного будівництва на землях Ясінянської селищної ради, полонина Драгобрат (кадастровий номер :08:001:0200), визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯД №542158, яким посвідчується право власності ОСОБА_1 на земельну ділянку з кадастровим номером :08:001:0200 площею 0,062 га, для індивідуального дачного будівництва, ринковою вартістю 415903,88 грн, визнання незаконною та скасування в Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :08:001:0200, площею 0,062 га, зобов`язання ОСОБА_1 повернути земельну ділянку з кадастровим номером :08:001:0200 площею 0,062 га державі в особі Закарпатської обласної державної адміністрації.

Одночасно з позовною заявою Тячівська окружна прокуратура подала заяву про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :08:001:0200 площею 0,062 га, ринковою вартістю 415903,88 грн, що розташована на землях Ясінянської селищної ради, полонина Драгобрат, протягом судового розгляду і до набрання рішенням суду у даній справі законної сили. Також просить заборонити ОСОБА_1 , ідентифікаційний код - НОМЕР_1 , розпоряджатися земельною ділянкою з кадастровим номером :08:001:0200 площею 0,062 га, ринковою вартістю 415903,88 грн, що розташована на землях Ясінянської селищної ради, полонина Драгобрат, у тому числі і шляхом заборони відчуження її будь-яким способом на користь третіх осіб, здійснювати будь-які дії щодо поділу, об`єднання, передачі в оренду, здійснення забудови спірної земельної ділянки, протягом судового розгляду і до набрання рішенням суду у даній справі законної сили. В обґрунтування необхідності застосування таких заходів забезпечення позову посилається на те, що до постановлення рішення по справі та набрання ним законної сили існує реальна загроза утруднення його виконання у разі задоволення зазначеного позову, оскільки в разі невжиття заходів забезпечення позову існує ймовірність відчуження, поділу об`єднання земельної ділянки, а також її забудови. Ба більше, у разі поділу земельної ділянки та внесення запису про реєстрацію права власності до Державного реєстрацію права власності до державного реєстру нівелює мету звернення з позовом, адже з метою належного відновлення порушених прав, на захист яких подано позов, зумовить необхідність ініціювати інший позов, що потребуватиме значних фінансових витрат, покладання яких на позивача буде непомірним тягарем. Крім того, враховуючи, що спірна земельна ділянка загальною площею 0,062 га з кадастровим номером :08:001:0200, розташована на землях Ясінянської селищної ради на полонині "Драгобрат", де також розміщений гірськолижний курорт, існують ризики забудови цієї земельної ділянки, а початок будівництва призведе до невідворотної втрати функції земельної ділянки, яка належить до земель державного лісового фонду.

У порядку ч. 1 ст. 153 ЦПК України, сторони не викликалися.

Дослідивши подану заяву та наявні матеріали справи, суд, приходить до такого висновку.

Згідно з ч. 1, ч. 8 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається, як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При цьому, загроза утруднення або неможливості виконання рішення суду наявні тоді, коли у сторони спору до його вирішення є можливість розпорядитися об`єктом прав, що став предметом спору.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно, суди вирішуючи питання про вжиття заходів забезпечення позову не повинні обмежувати право володіння нерухомим майном законного власника.

Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості забезпечення позову, враховуючи їх співмірність із заявленими вимогами, відповідність виду забезпечення позову заявленим позовним вимогам, збалансованість інтересів сторін, а також інших учасників процесу.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, оскільки воно є предметом перевірки судом під час розгляду справи по суті (аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 17 грудня 2018 року у справі № 914/970/18, від 10 листопада 2020 року у справі № 910/1200/20).

У постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Подібні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18, у постанові Верховного Суду від 10 листопада 2020 року у справі № 910/1200/20.

Як вбачається із роз`яснень Пленуму Верховного Суду України в п. 4 постанови № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовними вимогами.

Як вбачається з позовної заяви спір між сторонами виник з приводу неправомірного вибуття з державної власності земельної ділянки з кадастровим номером :08:001:0200 площею 0,062 га, ринковою вартістю 415903,88 грн, що розташована на землях Ясінянської селищної ради, полонина Драгобрат, Рахівського району Закарпатської області та яка, як випливає з матеріалів позовної заяви, на даний час належить відповідачу ОСОБА_1 .

Заявлений позивачем вид забезпечення позову у виді накладення арешту на спірну земельну ділянку та заборони відповідачу розпоряджатися цією земельною ділянкою, у тому числі й шляхом заборони відчуження її будь-яким способом на користь третіх осіб, здійснювати будь-які дії щодо поділу, об`єднання, передачі в оренду, здійснення забудови спірної земельної ділянки, передбачений нормами чинного законодавства (п. 1, п. 2, ч. 1 ст. 150 ЦПК України) та є доцільним в рамках цієї справи та співмірним із заявленими вимогами, оскільки прокурор оспорює право власності на цю земельну ділянку й відповідно існують ризики того, що у разі невжиття заявлених позивачем заходів забезпечення позову, може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду, а отже істотного ускладнення ефективного захисту порушених прав держави, за захистом яких прокурор звернувся до суду.

Разом із тим, обраний позивачем вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки обтяжене нерухоме майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним чи здійснювати забудову спірної земельної ділянки.

Таким чином, необхідність обрання такого виду забезпечення позову є обґрунтованим, та заява в цій частині підлягає до задоволення.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Керівник Тячівської окружної прокуратури Закарпатської області Володимир Жилкін у заяві про забезпечення позову своїх пропозицій щодо зустрічного забезпечення позову не надав.

Також, наразі відсутні підстави вважати, що застосування даних видів забезпечення позову такими, що спричинить відповідачам збитки.

Отже, наведені обставини дають підстави дійти висновку, що підстав для застосування зустрічного забезпечення наразі немає.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 149-153,157 Цивільного-процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Заяву про забезпечення позову задовольнити.

До вирішення справи по суті за позовом Тячівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Закарпатської обласної державної адміністрації (Закарпатської обласної військової адміністрації) до Рахівської районної державної адміністрації Закарпатської області (Рахівської районної військової адміністрації), ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне спеціалізоване господарське підприємство Ліси України про визнання незаконним та скасування розпорядження, визнання недійсним державного акта на право власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації у Державному земельному кадастрі та повернення земельної ділянки та набуття рішенням суду законної сили, забезпечити позов шляхом:

- накладення арешту на земельну ділянку з кадастровим номером :08:001:0200 площею 0,062 га, ринковою вартістю 415903,88 грн, що розташована на землях Ясінянської селищної ради, полонина Драгобрат, протягом судового розгляду і до набрання рішенням суду у даній справі законної сили;

- заборони ОСОБА_1 розпоряджатися земельною ділянкою з кадастровим номером :08:001:0200 площею 0,062 га, ринковою вартістю 415903,88 грн, що розташована на землях Ясінянської селищної ради, полонина Драгобрат, у тому числі й шляхом заборони відчуження її будь-яким способом на користь третіх осіб, здійснювати будь-які дії щодо поділу, об`єднання, передачі в оренду, здійснення забудови спірної земельної ділянки.

Відомості відповідно до ч. 1 ст. 1 ст. 157 ЦПК України та Закону України «Про виконавче провадження»:

Стягувач: держава в особі Закарпатської обласної державної адміністрації (Закарпатської обласної військової адміністрації) пл. Народна, 4, м. Ужгород, 88008, код ЄДРПОУ - 00022496;

Боржник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий Рахівським РВ УМВС України в Закарпатській області 20.12.1995 року, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Примірник ухвали направити учасникам справи для відома та Рахівському районному відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), місцезнаходження: м. Рахів, вул. Шевченка, №43, Закарпатської області, для негайного виконання.

Ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження.

Оскарження ухвали суду про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя: В.Е. Ємчук