ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2023 року

м. Черкаси

Справа № 690/638/21
Провадження № 22-ц/821/198/23
Категорія: 304070000

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої: Карпенко О.В.

суддів: Вініченка Б.Б., Василенко Л.І.

за участю секретаря: Мунтян К.С.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

представник позивача: адвокат Слободянюк Андрій Ігорович

відповідач: Ватутінське виробниче управління житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в режимі відеоконференції апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Слободянюка Андрія Ігоровича на рішення Ватутінського міського суду Черкаської області від 17 листопада 2022 року (ухваленого під головуванням судді Здоровила В.А. в приміщенні Ватутінського міського суду Черкаської області, повний текст рішення складено 24 листопада 2022 року) у справі за позовом ОСОБА_1 до Ватутінського виробничого управління житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради про визнання незаконним порядку скликання та проведення зборів співвласників багатоквартирного будинку, їх рішень та визнання недійсним договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком,-

в с т а н о в и в :

Короткий зміст позовних вимог

20 грудня 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до Ватутінського виробничого управління житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради про визнання незаконним порядку скликання та проведення зборів співвласників багатоквартирного будинку, їх рішень та визнання недійсним договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_1 є власником нежитлового приміщення, площею 65,9 кв. м., що знаходиться на першому поверсі у багатоквартирному будинку АДРЕСА_1 .

Позивачка вказує, що в ході розгляду судової справи № 690/343/21 за позовом Ватутінського виробничого управління житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надання послуг з управління багатоквартирним будинком, їй стало відомо про те, що за адресою: АДРЕСА_1 на підставі рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку було визначено управителем Ватутінське виробниче управління житлово-комунального господарства, з яким 02 березня 2021 року укладено договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком.

Позивачка звертає увагу, що під час організації проведення загальних зборів, всупереч вимогам законодавства, співвласників багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1 не було повідомлено про дату, час та місце проведення зборів співвласників багатоквартирного будинку. У зв`язку з відсутністю зазначених повідомлень не вдалося встановити інформацію про ініціатора проведення зборів. З метою отримання зазначеної інформації, вказує позивачка, вона звернулася до осіб, які зазначені в протоколі головою зборів, секретарем та уповноваженою особою. В усній розмові зазначені особи повідомили, що ніхто не створював ініціативної групи, не направляв повідомлень про проведення зборів, фактичного проведення загальних зборів співвласників будинку 12 лютого 2021 року не було, обговорення та голосування про визначення управителем Ватутінського ВУЖКГ ВМР, укладення з ним договору, визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком не проводилось.

На думку особи, що подала позовну заяву зазначені обставини вказують на порушення процедури організації та проведення зборів співвласників багатоквартирного будинку, які призвели до порушення прав позивачки, як співвласника багатоквартирного будинку, брати участь у загальних зборах, голосувати, приймати рішення, що є його виключними повноваженнями, а також погоджувати договір, на підставі якого виникає грошове зобов`язання щодо сплати відповідних коштів, а тому позивачка змушена звертатися до суду за захистом порушених прав та інтересів.

У зв`язку з чим, ОСОБА_1 просить суд постановити рішення, яким:

визнати незаконним порядок скликання та проведення зборів співвласників багатоквартирного будинку від 12.02.2021, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

визнати недійсним протокол загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку від 12.02.2021, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

визнати недійсними рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку від 12.02.2021, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , оформленого протоколом від 12.02.2021;

визнати недійсним договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком від 02.03.2021, який було укладено з Ватутінським виробничим управлінням ЖКГ Ватутінської міської ради.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Ватутінського міського суду Черкаської області від 17 листопада 2022 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Рішення суду першої інстанції, зокрема, мотивовано тим, що оскільки відповідач Ватутінське виробниче управління житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради не мав ніякого відношення до скликання (ініціювання проведення), проведення загальних зборів та оформлення результатів зборів у вигляді протоколу, то у даних правовідносинах останній не є належним відповідачем.

Ті підстави, на які посилається позивачка ОСОБА_1 у своїх позовних вимогах щодо порушення відповідачем порядку скликання, проведення зборів співвласників будинку, порушення порядку оформлення та оприлюднення протоколу про визначення управителя, є підставами для з`ясування обставин порушення порядку проведення зборів співвласників будинку про визначення управителя у відповідності до вимог Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку».

Оскільки суд позбавлений можливості за власною ініціативою змінити неналежного відповідача належним, а відповідних клопотань зі сторони позивачки не подано, то суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі, поданій 29 грудня 2022 року, представник ОСОБА_1 адвокат Слободянюк А.І., вважаючи оскаржуване рішення необґрунтованим, таким, що не відповідає фактичним обставинам справи, постановленим при неповному з`ясуванні обставин справи, прийнятим при неправильному застосуванні норм матеріального та із порушенням норм процесуального права, просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення Ватутінського міського суду Черкаської області від 17 листопада 2022 року, ухваливши при цьому нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Апеляційна скарга, зокрема, мотивована тим, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що Ватутінське виробниче управління житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради є неналежним відповідачем у справі. Особа, що подала апеляційну скаргу, посилаючись на покази ОСОБА_2 , допитаного у рамках кримінального провадження №0000159, вказує, що саме відповідачем було підготовлено бланк протоколу загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку та передано жителям будинку по АДРЕСА_2 для його заповнення та після його підписання мешканцями будинку даний протокол було повернуто заповненим зі згодою більше 50% жителів будинку. Також вказує, що відповідачем не спростовано той факт, що ініціативна група щодо проведення зборів у складі 3х осіб не скликалась.

Крім того, скаржник зазначає, що суд першої інстанції не надав правової оцінки фактам порушень процедури підготовки та організації загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку, порушень вимог оформлення протоколу загальних зборів співвласників та його оприлюднення, а також не звернув уваги, що договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком від 02 березня 2021 року не відповідає вимогам Типового договору та підписаний не уповноваженою особою.

Відзив на апеляційну скаргу

У відзиві на апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Слободянюка А.І., який надійшов на адресу Черкаського апеляційного суду 31 січня 2023 року, Ватутінське виробниче управління житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради, вважаючи доводи апеляційної скарги необґрунтованими, просило апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Ватутінського міського суду Черкаської області від 17 листопада 2022 року залишити без змін.

Представник Ватутінського виробничого управління житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради зазначив, що при оскарженні порядку скликання, проведення зборів співвласників будинку, порушення порядку оформлення та оприлюднення протоколу про визначення управителя, належним відповідачем у даній справі є співвласники, які приймали рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах відповідно до протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1 .

Оскільки відповідач не мав жодного відношення до скликання, ініціювання загальних зборів та оформлення їх результатів у вигляді протоколу, то останній вважає себе неналежним відповідачем у даній справі.

Фактичні обставини справи

З матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 є власником нежитлового приміщення, площею 65,9 кв. м., що знаходиться на першому поверсі у багатоквартирному будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування нежилого приміщення магазину від 22.01.2014 (том 1, а.с.11-12).

Протоколом зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 від 12 лютого 2021 року головою зборів співвласників обрано ОСОБА_3 , секретарем зборів обрано ОСОБА_4 , уповноваженою особою обрано ОСОБА_5 (том 1, а.с.14).

02 березня 2021 року між Ватутінським виробничим управлінням житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради та співвласниками багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 укладено договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком. Вказаний договір підписано управителем, в особі начальника Ватутінського ВУЖКГ та уповноваженою особою від співвласників ОСОБА_5 (том 1, а.с.19-22).

Позиція Черкаського апеляційного суду

Згідно зі ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог поданої апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга представника ОСОБА_1 - адвоката Слободянюка А.І. не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Мотиви, з яких виходить Апеляційний суд, та застосовані норми права

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч.1 та ч. 2 ст. 367 ЦПК України).

За положеннями частини другої статті 382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, регулювання правових, організаційних та економічних відносин, пов`язаних з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління визначає Закон України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» №417-VІІІ, предметом регулювання якого є відносини, що виникають у процесі реалізації прав та виконання обов`язків власників квартир та нежитлових приміщень як співвласників багатоквартирного будинку (частина перша статті 2 вказаного Закону).

За визначенням, наведеним у статті 1 Закону №417-VIII, управління багатоквартирним будинком - це вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку.

Управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - ОСББ (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку) (частина перша статті 9 Закону №417-VIII). За рішенням загальних зборів функції з управління багатоквартирним будинком можуть бути передані (всі або частково) управителю або асоціації.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

За змістом частини 2 вказаної вище статті, до повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі про:

1) розпорядження спільним майном багатоквартирного будинку, встановлення, зміну та скасування обмежень щодо користування ним;

2) визначення управителя та його відкликання, затвердження та зміну умов договору з управителем;

3) обрання уповноваженої особи (осіб) співвласників під час укладання, внесення змін та розірвання договору з управителем, здійснення контролю за його виконанням;

4) визначення повноважень управителя щодо управління багатоквартирним будинком;

5) проведення поточного і капітального ремонтів, реконструкції, реставрації, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку та визначення підрядників для виконання таких робіт;

6) визначення дати та місця проведення наступних зборів співвласників;

7) визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком;

8) відключення будинку від мереж (систем) централізованого постачання комунальних послуг у порядку, встановленому законом, і визначення системи подальшого забезпечення будинку комунальними послугами, за умови дотримання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища;

Згідно частини 3 статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», збори співвласників можуть скликатися ініціативною групою у складі не менше трьох співвласників або управителем, обраним відповідно до цього Закону.

Рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 75 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, крім рішень з питань, зазначених у пунктах 2, 3 і 9 частини другої цієї статті, які вважаються прийнятими зборами співвласників, якщо за них проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку.

Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить 50 відсотків або більше загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосувало більш як 75 відсотків загальної кількості співвласників, а рішення з питань, зазначених у пунктах 2, 3 і 9 частини другої цієї статті, вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосувало більш як 50 відсотків загальної кількості всіх співвласників (частина 6 статті 10 Закону №417-VIII).

Абзацами 1 і 2 частини 8 вказаної вище статті встановлено, що якщо під час проведення зборів співвласників для прийняття рішення не набрано встановленої частиною шостою цієї статті кількості голосів "за" або "проти", проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення зборів співвласників. Якщо протягом цього строку необхідної кількості голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими. Письмове опитування співвласників проводиться ініціативною групою та іншими співвласниками за бажанням.

З досліджених матеріалів справи вбачається, що співвласниками квартир багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , ОСББ з метою сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна, не створено. При цьому, співвласниками багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 є 102 особи.

Суд першої інстанції, надавши оцінку доказам, які містяться в матеріалах справи, дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог, оскільки позов пред`явлено до неналежного відповідача. Зокрема зазначив, що відповідач Ватутінське виробниче управління житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради не є суб`єктом спірних правовідносин, оскільки жодним чином не має ніякого відношення до скликання (ініціювання проведення), проведення загальних зборів та оформлення результатів зборів у вигляді протоколу. Сам договір про надання послуг був укладений за результатами прийнятого співвласниками будинку рішення.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції та вважає за необхідне звернути увагу на наступне.

Судом першої інстанції встановлено, що згідно з копією протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку від 12 лютого 2021 року, щодо обрання голови зборів співвласників ОСОБА_3 , секретаря зборів ОСОБА_4 , уповноваженої особи ОСОБА_5 , «за» проголосували 74 співвласники будинку, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 2584, 8 кв.м.

Зі змісту протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням: АДРЕСА_1 від 12.02.2021 вбачається, що співвласники прийняли рішення про обрання ОСОБА_5 уповноваженою особою співвласників багатоквартирного будинку на підписання договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком із Ватутінським ВУЖКГ (в тому числі укладання, внесення змін та розірвання договору з управителем, здійснення контролю за його виконанням, визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком та ін.).

Таким чином, рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 від 12 лютого 2021 року, оформлене протоколом, стосується прав та інтересів кожного із співввласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (ч. 3 ст. 13 ЦПК України).

Згідно ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Зі змісту положень ст. 48 ЦПК України вбачається, що відповідачем є особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси.

Відповідно до ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Після спливу строків, зазначених у ч.ч. 1, 2 цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється відповідна ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Визначення відповідачів, предмету та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (такі висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц; від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц; від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц; від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц; від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц, від 15 травня 2019 року у справах №№552/91/18, 554/9144/17).

Тобто, відповідач - це особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач залучається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

При цьому, для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.

Таким чином, неналежний відповідач - це особа, зазначена позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Матеріали справи дають підстави стверджувати, що управління у багатоквартирному будинку АДРЕСА_1 здійснюється його співвласниками без створення ОСББ, а позов заявлений з приводу оспорювання рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 від 12 лютого 2021 року, оформленого протоколом.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що належними відповідачами за вказаною позовною вимогою є усі співвласники вказаного багатоквартирного будинку, а не Ватутінське виробниче управління житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради.

Ватутінське виробниче управління житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради є юридичною особою, що надає послуги з управління багатоквартирним будинком, та не є уповноваженою особою на представництво інтересів усіх співвласників будинку у правовідносинах, що стосуються організації, проведення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , результатів голосування та правомірності прийнятого загальними зборами рішення.

Оскільки позивач у цій справі клопотань про заміну первісного відповідача належним відповідачем чи про залучення до участі у справі іншої особи як співвідповідача не заявляв, тому суд першої інстанції був позбавлений можливості замінити первісного відповідача належним відповідачем або залучити до участі в справі іншу особу, як співвідповідача.

Таким чином, встановивши, що до участі у справі (за позовною вимогою щодо оспорювання рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 ) безпідставно не залучено належне коло співвідповідачів - усіх співвласників вказаного будинку, перелік яких вказаний у протоколі зборів співвласників багатоквартирного будинку від 12 лютого 2021 року, - колегія дійшла висновку про відсутність підстав для скасування оскаржуваного судового рішення та відмову в задоволенні апеляційної скарги представника ОСОБА_1 адвоката Слободянюка А.І.

При цьому, апеляційний суд зауважує, що інші співвласники, окрім позивачки ОСОБА_1 , позов щодо оспорювання рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 від 12 лютого 2021 року і договору про надання послуги з управління вказаним будинком, укладеного з Ватутінським виробничим управлінням житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради від 02 березня 2021 року, не заявляли.

Крім того, за положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним.

Відповідно до ст. 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно правого обгрунтування позову, яке викладене у позовній заяві, та на яке посилається скаржник в апеляційній скарзі, позовна вимога щодо визнання недійсним договору про надання послуги з управління багатоквартирним будинком АДРЕСА_1 , укладеного з Ватутінським виробничим управлінням житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради 02 березня 2021 року, - є похідною від визнання недійсним рішення загальних зборів від 12 лютого 2021 року, а тому позов у цій частині також задоволенню не підлягає.

Апеляційний суд не бере до уваги доводи скаржника, який, посилаючись на покази ОСОБА_2 , допитаного у рамках кримінального провадження №0000159 вказує, що саме відповідачем було підготовлено бланк протоколу загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку та передано жителям будинку по АДРЕСА_2 для його заповнення та після його підписання мешканцями будинку даний протокол було повернуто заповненим зі згодою більше 50% жителів будинку, з огляду на наступне.

Частиною 1 ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 1 ст. 78 ЦПК України встановлено, що суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Так, законом, який визначає порядок отримання показань під час досудового слідства та порядок їх фіксації у протоколі допиту, є Кримінальний процесуальний кодекс України (далі КПК України).

Важливою засадою кримінального провадження, пов`язаного з оцінкою доказів, яку має враховувати суд під час розгляду відповідних клопотань чи скарг, є безпосередність дослідження показань, речей, документів і висновків експертів.

Безпосередність дослідження доказів означає вимогу закону про дослідження судом усіх зібраних у конкретному кримінальному провадженні доказів шляхом допиту обвинувачених, потерпілих, свідків, експерта, огляду речових доказів, оголошення документів, висновків експертів, відтворення звукозапису й відеозапису тощо. Цей аспект кримінального судочинства має значення для повного з`ясування обставин кримінального провадження та об`єктивного вирішення питань, винесених на розгляд слідчого судді сторонами.

Виключних висновків для правозастосовної практики щодо цього дійшла Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12.12.2019 р. у справі № 800/623/16 (800/98/16) (провадження № 11-1399заі18), у якій було наголошено, що "...відповідно до частин першої та другої статті 23 КПК суд зобов`язаний дослідити покази як самостійне джерело доказів безпосередньо шляхом допиту особи у судовому засіданні. Слідчий суддя не може посилатися на допит особи слідчим під час досудового розслідування, оскільки відповідно до частини четвертої статті 95 КПК він може ґрунтувати свої висновки лише на показаннях, які безпосередньо отримав під час судового засідання. Тому протокол допиту підозрюваного для слідчого судді не мав жодного процесуального значення як джерело доказів, а отже, не впливав на відповідне рішення суду.

Тому засада безпосередності є невід`ємним елементом процесуальної форми судового розгляду, а її недотримання судом, з огляду на зміст ч. 2 ст. 23 і ст. 86 КПК, означає, що докази, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, не можуть бути визнані допустимими та враховані під час постановлення судового рішення судом, крім випадків, передбачених цим Кодексом, а отже судове рішення відповідно до ст. 370 КПК не може бути визнано законним й обґрунтованим.

З викладеного слідує, що покази ОСОБА_2 як свідка під час допиту вказаної особи на стадії досудового розслідування кримінального провадження є виключно фактичними обставинами досудового розслідування у кримінальному провадженні та не мають для суду цивільної юрисдикції заздалегідь встановленої сили.

За таких обставини, враховуючи, що суд в межах даного судового провадження не наділений компетенцією давати оцінку обставинами досудового розслідування у кримінальному провадженні, а відтак, не може вирішувати в позовному провадженні питання достовірності показань свідка.

Викладена позиція узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними в Постанові від 23.05.2018 року у справі № 910/16674/17.

Посилання скаржника на те, що зміст показань, підтверджує, що ініціатором скликання та проведення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку був саме відповідач - базується на припущеннях, а відтак, не може бути прийнятий судом до уваги.

Інші доводи апеляційної скарги представника ОСОБА_1 адвоката Слободянюка А.І. суттєвими не являються, носять суб`єктивний характер і правильності висновків суду першої інстанції не спростовують.

У відповідності до вимог ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Враховуючи викладене, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Колегія наголошує, що позивач, за наявності підстав, не позбавлений можливості звернутись до суду, на захист своїх прав та законних інтересів, з позовом до належного кола відповідачів.

Керуючись ст.ст. 258, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Слободянюка Андрія Ігоровича залишити без задоволення.

Рішення Ватутінського міського суду Черкаської області від 17 листопада 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Ватутінського виробничого управління житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради про визнання незаконним порядку скликання та проведення зборів співвласників багатоквартирного будинку, їх рішень та визнання недійсним договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення, в порядку та за умов, визначених ЦПК України.

Головуюча О.В. Карпенко

Судді Б.Б. Вініченко

Л.І. Василенко

/повний текст постанови суду виготовлений 09 лютого 2023 року/