Справа № 500/3080/18
Провадження № 2/946/1505/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 січня 2023 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Смокіної Г.І.,

за участю секретаря судового засідання Кріпакової К.Т.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізмаїлі цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - селянське (фермерське) господарство «Чебана Петра Григорійовича», про стягнення збитків,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

18.05.2018 ТОВ «Злагода» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - селянське (фермерське) господарство «Чебана Петра Григорійовича», про визнання договору недійсним та стягнення збитків.

Свої вимоги мотивує тим, що ТОВ «Злагода» було зареєстровано в якості суб`єкта підприємницької діяльності - юридичної особи рішенням Ізмаїльської районної державної адміністрації Одеської області від 28.12.2001 про що зроблено запис про включення відомостей про юридичну особу до ЄДР за № 1 535 120 0000 000164. Метою створення та предметом діяльності ТОВ «Злагода», згідно видів діяльності є вирощування зернових культур, бобових культур і насіння олійних культур, вирощування прядивих культур та інше. З метою провадження своєї господарської діяльності ТОВ «Злагода» уклало договори оренди земельних ділянок, а саме: 05.07.2008 ОСОБА_1 уклав договір оренди земельної ділянки, площею 4,4299 га, кадастровий номер :01:004:0078, з ТОВ «Злагода». У відповідності до п.п. 3.1 Договору, договір оренди укладено на 10 років. Згідно п.п. 15.1 п. 15 Договору, договір оренди земельної ділянки набуває чинності після підписання його сторонами і діє з часу державної реєстрації. Позивач 06.08.2009 року зареєстрував договір оренди в Ізмаїльському районному відділі Одеської регіональної філії ДП ЦДЗК при Держкомземі України, про що в книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі вчинено запис № 67. Окрім того, між сторонами договору підписано акт приймання передачі (на місцевості земельної ділянки, переданої в короткострокову оренду ТОВ «Злагода»). Відтак з 07.08.2009 договір оренди набрав чинності та почав діяти. Як вбачається з договору оренди, останній був зареєстрований уповноваженим на те органом та у встановленому на час їх укладення порядку та договору оренди був присвоєний відповідний реєстраційний номер. Таким чином, позивач у встановленому законом порядку набув право користування земельною ділянкою на строк 10 років, тобто до 07.08.2019. З Державного реєстру речових прав на нерухоме майно позивач дізнався, що ОСОБА_1 , не розірвавши договір оренди з ТОВ «Злагода», строк дії якого не закінчився, його не припинив, будь-яких судових рішень з приводу його недійсності чи дострокового розірвання або припинення немає, уклав 13.02.2017 договір оренди з СФГ «Чебана Петра Григорійовича», який в свою чергу засіяв соняшником вже підготовлену для посівних робіт земельну ділянку площею 4,4299 га, що орендує ТОВ «Злагода». При цьому саме ТОВ «Злагода» здійснило передпосівну підготовку земельних ділянок, загальною площею 417 га (в цей масив входить спірна земельна ділянка площею 4,4299 га). За фактом захоплення земель 10 березня 2017 року відкрито кримінальне провадження № 0000630. Факт посіву відповідачем земель площею 417 га засвідчує акт обстеження земельних ділянок на території Кислицької сільської ради від 27.04.2017. Власник земельної ділянки на час дії раніше укладеного договору оренди землі позбавлений права володіння та користування земельною ділянкою та повторної її передачі в оренду іншій особі до закінчення строку дії попереднього договору. Згідно довідки Управління статистики в Ізмаїльському районі від 23.04.2018 року за № 17-15/325 середня врожайність соняшника за 2017 рік становила 22,4 ц з 1 га, що еквівалентно 2,24 т з 1 га зібраної площі, а середня ціна реалізації становила 9140,80 грн за тону без врахування ПДВ, що становить 10 968,96 грн з ПДВ за 1 т соняшника. Загальна площа орендованої ТОВ «Злагода» земельної ділянки по договору оренди склала 4,4299 га, у перерахунку на середню врожайність по Ізмаїльському району з даної площі було зібрано 9,92297 т. 12 січня 2017 року з АРК «Придунайська нива» було укладено договір поставки соняшника в розмірі 1000 тон на загальну суму 11 000 000,00 грн. У відповідності до п. 1.1 цього Договору вартість однієї тони становила 11 000,00 грн з врахуванням ПДВ, таким чином позивач мав на меті отримати дохід в розмірі 109152 грн 74 коп., але неправомірні дії відповідача заподіяли шкоду у вигляді понесених надлишкових витрат та неотриманих доходів. З урахуванням зазначеного розмір неотриманого позивачем доходу з орендованої ним земельної ділянки становить 109152 грн 74 коп. Враховуючи вищевикладене, у зв`язку з наявністю діючого договору оренди землі від 05.07.2008, укладеного між ОСОБА_1 та ТОВ «Злагода» строком на 10 років, зареєстрованого 07.08.2009 в Ізмаїльському районному відділі Одеської регіональної філії ДП ЦДЗК при Держкомземі України, про що в книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі вчинено запис № 67, договір оренди землі, укладений 13.02.2017 між ОСОБА_1 та СФГ «Чебана Петра Григорійовича», є недійсним.

Згідно уточненої заяви від 06.03.2019 просить визнати недійсним договір оренди від 13.02.2017, укладений між Селянським (фермерським) господарством «Чебана Петра Григорійовича» та ОСОБА_1 , щодо оренди земельної ділянки площею 4,4299 га, кадастровий номер :01:004:0078; стягнути з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Злагода» неодержаний дохід в сумі 90705 грн 92 коп. та судовий збір в сумі 3524 грн 00 коп.

Процесуальні дії суду

Ухвалою судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Грубіян Л.І. від 25.05.2018 відкрито провадження в загальному позовному провадженні та призначено підготовче судове засідання (т. 1 а.с. 37).

Ухвалою судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Смокіної Г.І. від 16.03.2020 справу прийнято до свого провадження в загальному позовному провадженні та призначено підготовче судове засідання (т. 1 а.с. 112).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 02.02.2021 позовні вимоги в частині вимог про визнання недійсним договору оренди, укладеного 13.02.2017 року між селянським (фермерським) господарством «Чебана Петра Григорійовича» та ОСОБА_1 , щодо оренди земельної ділянки площею 4,4299 га, залишено без розгляду (т. 1 а.с. 149).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 17.02.2021 цивільну справу № 500/3080/18 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - селянське (фермерське) господарство «Чебана Петра Григорійовича», про стягнення збитків направлено для вирішення питання про об`єднання з цивільною справою № 500/1522/17 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - селянське (фермерське) господарство «Чебана Петра Григорійовича», про визнання договору оренди недійсним (т. 2 а.с. 62).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 21.04.2021 по справі № 500/1522/17, у прийнятті справи № 500/3080/18 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» до ОСОБА_1 , третя особа - селянське (фермерське) господарство «Чебана Петра Григорійовича», про стягнення збитків та об`єднанні в одне провадження зі справою № 500/1522/17 відмовлено, справу повернуто до складу суду, який розпочав розгляд справи по суті (т. 1 а.с. 162).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 06.07.2021 у задоволенні заяви представника ТОВ «Злагода» про відвід та самовідвід судді відмовлено (т. 1 а.с. 176-177).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 06.07.2021 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті (т. 1 а.с. 178).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 06.07.2021 постановлено судове засідання, призначене на 07 вересня 2021 року о 15:30 год., провести за участю представника позивача - адвоката Ягунова Д.В. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EasyCon» (т. 1 а.с. 179).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 07.09.2021 у задоволенні заяви ОСОБА_2 про відвід головуючому судді відмовлено (т. 1 а.с. 233-234).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 21.09.2021 постановлено судове засідання, призначене на 05 жовтня 2021 року о 08:30 год., провести за участю представника позивача - адвоката Ягунова Д.В. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EasyCon» (т. 1 а.с. 242).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 22.09.2021 заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода», ОСОБА_2 про відвід головуючому судді направлено для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу (т. 1 а.с. 244-245).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 22.09.2021 заяву ОСОБА_2 про відвід головуючому судді направлено для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу (т. 1 а.с. 246-247).

Ухвалою судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Бурнусуса О.О. від 24.09.2021 у задоволенні заяви представника товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» Стойкової Л.К. про відвід головуючому судді відмовлено (т. 2 а.с. 6-8).

Ухвалою судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Бурнусуса О.О. від 24.09.2021 у задоволенні заяви ОСОБА_2 про відвід головуючому судді відмовлено (т. 2 а.с. 10-11).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 11.10.2021 заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» Стойкової Л.К. про відвід головуючому судді направлено для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу (т. 2 а.с. 20).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 11.10.2021 заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» Стойкової Л.К. про відвід головуючому судді направлено для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу (т. 2 а.с. 27-28).

Ухвалою судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Жигуліна С.М. від 13.10.2021 у задоволенні заяви представника товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» Стойкової Л.К про відвід головуючому судді відмовлено (т. 2 а.с. 31).

Ухвалою судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Баннікової Н.В. від 12.10.2021 у задоволенні заяви представника товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» Стойкової Л.К про відвід головуючому судді відмовлено (т. 2 а.с. 336-37).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 28.10.2021 постановлено судове засідання, призначене на 03 листопада 2021 року о 08:30 год., провести за участю представника позивача - адвоката Ягунова Д.В. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EasyCon» (т. 2 а.с. 40).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 03.11.2021 заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» Ягунова Д.В. про відвід головуючому судді направлено для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу (т. 2 а.с. 84).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 03.11.2021 заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» Ягунова Д.В. про відвід головуючому судді направлено для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу (т. 2 а.с. 99-100).

Ухвалою судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Баннікової Н.В. від 05.11.2021 у задоволенні заяви представника товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» - Ягунова Д.В. про відвід головуючому судді відмовлено (т. 2 а.с. 104-105).

Ухвалою судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Жигуліна А.С. від 10.11.2021 заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» - Ягунова Д.В. про відвід головуючому судді залишено без розгляду (т. 2 а.с. 109).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 12.01.2022 постановлено судове засідання, призначене на 27 січня 2022 року о 08:30 год., провести за участю представника позивача - адвоката Ягунова Д.В. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EasyCon» (т. 2 а.с. 237).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 03.02.2022 постановлено судове засідання, призначене на 25 лютого 2022 року о 08:30 год., провести за участю представника позивача - адвоката Ягунова Д.В. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EasyCon» (т. 3 а.с. 16).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 13.06.2022 постановлено судове засідання, призначене на 22 червня 2022 року о 09:00 год., провести за участю представника позивача - адвоката Ягунова Д.В. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EasyCon» (т. 3 а.с. 40).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 26.06.2022 заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» Стойкової Л.К. про відвід головуючому судді направлено для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу (т. 2 а.с. 43-44).

Ухвалою судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Баннікової Н.В. від 29.06.2022 у задоволенні заяви представника товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» - Стойкової Л.К. про відвід головуючому судді відмовлено (т. 3 а.с. 47).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 12.07.2022 постановлено судове засідання, призначене на 27 липня 2022 року о 15:00 год., провести за участю представника позивача - адвоката Ягунова Д.В. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EasyCon» (т. 3 а.с. 50).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 22.11.2022 постановлено судове засідання, призначене на 25 листопада 2022 року о 13:00 год., провести за участю представника позивача - адвоката Ягунова Д.В. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EasyCon» (т. 3 а.с. 62).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 13.01.2023 постановлено судове засідання, призначене на 18 січня 2023 року о 08:30 год., провести за участю представника позивача - адвоката Ягунова Д.В. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EasyCon» (т. 3 а.с. 68).

Заяви, клопотання

06.09.2021 від представника ТОВ «Злагода» Ягунова Д.В. надійшла заява, згідно якої просить у випадку відсутності директора ТОВ «Злагода» та/або представників наполягає на задоволенні вимог навіть за відсутності позивачів (т. 1 а.с. 186).

18.01.2023 від представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Арнаута А.Г. надійшла заява про проведення судового засідання, призначеного на 18.01.2023, за відсутності відповідача та його представника (т. 3 а.с. 70).

18.01.2023 від представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору СФГ «Чебана Петра Григорійовича» - адвоката Кобака Р.І. надійшла заява про розгляд справи у його відсутність (т. 3 а.с. 71).

Аргументи учасників справи

У судове засідання представник позивача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджено повідомленням про вручення поштового відправлення (т. 3 а.с. 72). Згідно уточнень від 06.03.2019 просить визнати недійсним договір оренди від 13.02.2017, укладений між Селянським (фермерським) господарством «Чебана Петра Григорійовича» та ОСОБА_1 , щодо оренди земельної ділянки площею 4,4299 га, кадастровий номер :01:004:0078; стягнути з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Злагода» неодержаний дохід в сумі 90705 грн 92 коп. та судовий збір в сумі 3524 грн 00 коп. (т. 1 а.с. 94. Згідно пояснень від 25.01.2022, укладення відповідачем подвійного договору оренди земельної ділянки під час дії договору оренди цієї земельної ділянки з ТОВ «Злагода» є співучастю у вчиненні злочинів, передбачених ст. 206, 255, 256, 263 КК України (т. 2 а.с. 129-130, 131-136).

В судове засідання відповідач не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (т. 3 а.с. 74), від представника надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, просить у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. Згідно відзиву на позов від 23.10.2018 (т. 1 а.с. 56-70), відповідач вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню з таких підстав. Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків за порушення договірних зобов`язань та/або відшкодування позадоговірної шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та збитками кредитора, вина боржника. При цьому, позивач зобов`язаний довести протиправну поведінку, збитки та причинний зв`язок між ним, а відповідач відсутність вини у заподіянні шкоди. Обґрунтування і доказування розміру збитків здійснюється кредитором. При обрахуванні розміру упущеної вигоди мають враховуватися тільки ті точні дані, які безспірно підтверджують реальну можливість отримання грошових сум або інших цінностей, якби зобов`язання було виконане боржником належним чином. Нічим не підтверджені розрахунки кредитора про можливі доходи до уваги братися не повинні. Позивачем в обґрунтування позову наведено саме математичний розрахунок неотриманих доходів з посиланням на середню врожайність зібраної площі та можливість отримання доходів за договором поставки, укладеним 12 січня 2017 року між ТОВ «Злагода» та АРК «Придунайська Нива», відповідно до якого вартість однієї тонни соняшника складає 11 000,00 грн. Таким чином, розмір неодержаних доходів, визначений позивачем на підставі математичного розрахунку, є теоретичним, абстрактним та не має ознак реальності. Для отримання ТОВ «Злагода» оплати за Договором поставки, було недостатньо лише засіяти земельну ділянку соняшником та зібрати врожай. ТОВ «Злагода» отримує кошти за поставку врожаю тільки за умови постачання товару якість якого відповідає вимогам, встановленим договором. Сам факт отримання врожаю з засіяної земельної ділянки не свідчить автоматично про його відповідність якості товару, встановленої умовами договору поставки, а тому середня врожайність не має ніякого відношення до визначення розміру збитків. Відповідно п. 2.2 Договору поставки, укладеному 12 січня 2017 року між ТОВ «Злагода» та АРК «Придунайська Нива», поставка всієї партії товару за даним договором здійснюється в термін до 31.12.2018 включно. Таким чином, строк поставки товару за договором від 12.01.2017 не минув, позивачем будь-яких доказів неможливості виконання взятого на себе зобов`язання в строк до 31 грудня 2018 року надано не було. За наявною інформацією у провадженні Ізмаїльського міськрайонного суду знаходиться близько 75 аналогічних справ, де позивач зазначає, що іншими приблизно 74 особами було також завдано збитки у зв`язку з нібито неможливістю виконання ТОВ «Злагода» взятих на себе зобов`язань. Позивачем у позовній заяви не зазначається, на підставі чого на відповідача покладена відповідальність за нібито порушення зобов`язання та яка саме відповідальність (часткова, солідарна чи субсидіарна). З наданого розрахунку позивача вбачається, що на його думку виникла часткова відповідальність у завданні збитків, а її розмір визначається пропорційно площі земельної ділянки. При цьому, відповідно до довідки Кислицької сільської ради № 355 від 14 лютого 2017 року, ТОВ «Злагода» має в користуванні землі сільськогосподарського призначення загальною площею 988,1463 га. Відповідно до наданої позивачем довідки управління статистики в Ізмаїльському районі № 17-15/325 від 23 квітня 2018 року, по сільськогосподарських підприємствах Ізмаїльського району середня врожайність за 2017 рік становила 22,4 ц (2,24 т.) з 1 га зібраної площі. З урахуванням зазначеного, навіть якщо припустити, що позивач по справі мав намір виконати умови Договору поставки, з 988,1463 га за інформацією середніх показників врожайності, ТОВ «Злагода» мало теоретично можливість зібрати приблизно 2213,45 т соняшника, а відповідно до умов договору поставки ТОВ «Злагода» повинна була поставити лише 1 000 т соняшника, тобто вдвічі менше, ніж могла зібрати. Таким чином, навіть якщо б були підстави для стягнення збитків, визначення їх розміру пропорційно площі земельної ділянки є необґрунтованим та незрозумілим. Обов`язковою умовою визнання дійсним речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, які виникли до 1 січня 2013 року, є проведення реєстрації таких прав відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення. До 01.01.2013 року Порядок проведення державної реєстрації трав та їх обтяжень був відсутній, але починаючи з 01 січня 2013 року (коли запрацював механізм державної реєстрації) орендар - ТОВ «Злагода» був зобов`язаний зареєструвати право оренди відповідно до вимог чинного законодавства. У зв`язку з тим, що право оренди на земельну ділянку між ТОВ «Злагода» та ОСОБА_1 як власником земельної ділянки у Державному реєстрі прав зареєстровано не було, при поданні заяви на проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, що виникли між відповідачем та СФГ «Чебана Петра Григорійовича» на підставі укладеного між ними договору, навіть у випадку виявлення відомостей щодо вищевказаного договору у державного реєстратора прав на нерухоме майно були відсутні підстави для відмови у проведені державної реєстрації прав. Тобто діючим законодавством навіть у разі виявлення відомостей про зареєстрований договір у ДЗК не передбачені підстави для відмови в проведенні державної реєстрації права оренди за іншим орендарем. Окрім відсутності реєстрації права оренди позивачем також не був зареєстрований належним чином договір оренди від 05.07.2008. Вважає, що реєстрація договору оренди землі, укладеного між ОСОБА_1 та ТОВ «Злагода», повинна була проводитись за Законом України від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні». Реєстратор Ізмаїльського районного відділу Одеської регіональної філії ДП ЦДЗК при Держкомземі України, реєструючи договір, на який посилається позивач, діяв на підставі нормативного акту, який було зупинено, а тому така реєстрація не може бути визнаною такою, що здійснена згідно із Законом, в розумінні Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». ТОВ «Злагода» не здійснило реєстрацію договору оренди та права оренди в порядку, передбаченому законодавством, як цього вимагало діюче законодавство, хоча мало реальну можливість, починаючи з 2008 року, здійснити дії, направленні на належну реєстрацію свого права, а отже й підстави для визнання договору оренди, укладеного між ОСОБА_1 та ТОВ «Злагода», відсутні, як і наявність протиправної поведінки в діях відповідача. Відповідно до довідки Кислицької сільської ради № 355 від 14 лютого 2017 року, ТОВ «Злагода» має в користуванні землі сільськогосподарського призначення загальною площею 988,1463 га. Відповідно до наданої позивачем довідки управління статистики в Ізмаїльському іоні № 17-15/325 від 23 квітня 2018 року по сільськогосподарських підприємствах Ізмаїльського району середня врожайність за 2017 рік становила 22,4 ц (2,24 т) з 1 га зібраної площі. З урахуванням зазначеного та навіть якщо уявити, що 417 га були оброблені іншою особою, у ТОВ «Злагода» не було перешкод виконати умови договору, укладеного з АРК «Придунайська Нива», оскільки вони мали можливість засіяти 571 га соняшником та отримати приблизно 1279,04 т соняшнику та поставити його замовнику, тобто виконати умови договору. Позивачем по справі було подано до управління статистики Звіт про посівні площі сільськогосподарських культур під урожай 2017 року, в якому зазначено, що ними було засіяно соняшника - 114 га, озимої пшениці - 200 га, ячменю озимого - 92 га, трави багаторічні - 154 га. З зазначеного вбачається, що позивач мав можливість засіяти орендовані ним земельні ділянки соняшником, але вирішив засіяти іншими культурами. Таким чином, неможливість виконання умов договору, укладеного 12 січня 2017 року між ГОВ «Злагода» га АРК «Придунайська Нива», ніяким чином не пов`язана з укладенням відповідачем договору оренди з іншою особою. Так звана комісія у квітні 2017 року здійснила обстеження земельних ділянок без будь-яких правових підстав, оскільки її склад не було сформовано (затверджено) ані начальником управління економічного та агропромислового розвитку Ізмаїльської райдержадміністрації, ані головою Ізмаїльської районної державної адміністрації, ані будь-якою іншою уповноваженою особою. З акту обстеження не вбачається, чи входить до обстеженої території саме належна відповідачу земельна ділянка, кому належать вказані земельні ділянки на праві власності, чи надані вони в оренду та кому саме, що було посіяно саме на земельній ділянці відповідача та ким. Комісією було нібито обстежено 417 та земель, що не можливо фізично здійснити за один день. У самому акті зазначається, що зі слів директора ТОВ «Злагода» Стойкової Л.К. поле № 7 було засіяно СФГ «Ніколенко І.С.», поле № 9,6,10,8 СФГ «Чабан П.Г.». При цьому за наявною інформацією СФГ «Чабан П.Г.» не здійснює обробку земельної ділянки на території Кислицької сільської ради. На території Кислицької сільської ради здійснює свою діяльність С(Ф)Г « ОСОБА_3 ». Вказане свідчить про недостовірні відомості щодо здійсненного комісією обстеження та необ`єктивності висновків за результатами обстеження. Відповідача не запрошували для участі у обстеженні земельної ділянки. Копія акту відповідачу не була вручена та не відправлялась поштою. Відповідно до п. 2.2. Договору поставки, укладеного 12 січня 2017 року між ТОВ «Злагода» та АРК «Придунайська Нива», поставка всієї партії товару за даним договором здійснюється в термін до 31.12.2018 включно. Будь-яких доказів на підтвердження неможливості виконання договору поставки протягом його дії надано не було. Доводи позивача про недійсність договору оренди землі є необґрунтованими та спростовуються доводами, викладеними у розділі відзиву «щодо протиправної поведінки як складової порушення договірних зобов`язань та/або відшкодування позадоговірної шкоди».

В судове засідання представник третьої особи СФГ «Чебана Петра Григорійовича» не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (т. 3 а.с. 73), від представника надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, просить у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі (т. 3 а.с. 71).

Фактичні обставини справи, встановлені судом

05.07.2008 між ОСОБА_1 та ТОВ «Злагода» укладено договір оренди земельної ділянки загальною площею 4,4299 гектарів, кадастровий номер :01:004:0078, за умовами якого позивач приймає в строкове платне користування земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва строком на 10 років (т. 1 а.с. 9-12).

07.08.2009 між ОСОБА_1 та ТОВ «Злагода» підписано акт прийманняпередачі вказаної земельної ділянки (т. 1 а.с. 13).

Договір зареєстровано в Ізмаїльському районному відділі Одеської регіональної філії ДП ЦДЗК при Держкомземі України, про що у Книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі вчинено запис від 07 серпня 2009 року № 67 (т. 1 а.с. 11).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 02.02.2018, земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Кислицької сільської ради Ізмаїльського району Одеської області, належить ОСОБА_1 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ОД № 073260, виданому 07.05.2004 Ізмаїльським районним відділом земельних ресурсів Одеської області (т. 1 а.с. 14).

03.01.2017 між АРК «Придунайська Нива» та ТОВ «Злагода» укладено договір поставки, предметом якого є постачання соняшнику у загальній кількості 1000 т за ціною 11000 грн за одну тонну товару на загальну суму 11000000 грн в термін до 31.12.2018 (т. 1 а.с. 17-18).

13.02.2017 між ОСОБА_1 та СФГ «Чебана Петра Григорійовича» укладено договір оренди земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 4,42 га, запис про реєстрацію права оренди внесено державним реєстратором Районного спеціалізованого комунального підприємства Білгород-Дністровської районної ради «Білгород-Дністровський райбудгосп» Щокіною Н.С. 18.02.2017 № 19174037 (т. 1 а.с. 15).

Відповідно до акту обстеження земельних ділянок на території Кислицької сільської ради від 27.04.2017 року, комісією проведено обстеження земельних ділянок на території Кислицької сільської ради, поля № 7, № 9, № 6, № 10, № 8, загальною площею - 417 га, в результаті обстеження було виявлено, що земельні ділянки, загальною площею - 417 га, засіяні сільськогосподарськими культурами, а саме: - соняшником 410,6 га; - горохом 6,4 га. Зі слів директора ТОВ «Злагода» ОСОБА_2 поле № 7 було засіяно СФГ «Ніколенко І.С.», поле № 9,6,10,8 СФГ «Чабан П.Г.» (т. 1 а.с. 16).

Згідно довідки Управління статистики в Ізмаїльському районі Головного управління статистики в Одеській області від 23.04.2018 № 17-15/325 середня урожайність соняшника по сільськогосподарських підприємствах Ізмаїльського району за 17 рік, урожайність соняшника становила 22,4 ц з 1 га зібраної площі; середня ціна реалізації становила 9140,8 грн за тонну без урахування ПДВ (т. 1 а.с. 19).

Рішенням Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 25.05.2021 по справі № 500/175/19 за позовом ОСОБА_4 , до ТОВ «Злагода», АРК «Придунайська Нива» про визнання недійсним (фіктивним) договору поставки, яке набрало законної сили 06.07.2021, визнано недійсним (фіктивним) договір поставки від 03.01.2017, укладений між ТОВ «Злагода» та АРК «Придунайська Нива» (т. 1 а.с. 207-211).

Рішенням Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 12.04.2021 у справі № 500/1522/17 визнано недійсним договір оренди земельної ділянки, кадастровий номер :01:004:0078, площею 4,4299 га, належної ОСОБА_1 , зареєстрований 18 лютого 2017 року за № 19174037 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; скасовано державну реєстрацію права оренди земельної ділянки селянського (фермерського) господарства « ОСОБА_3 », що виникло на підставі договору оренди землі, укладеного між ОСОБА_1 та селянським фермерським господарством «Чебана Петра Григорійовича», який за № 19174037 зареєстрований 18 лютого 2017 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; стягнуто в рівних частках з ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 та селянського (фермерського) господарства «Чебана Петра Григорійовича» на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» судові витрати 1600 грн.(одна тисяча шістсот грн.) (т. 2 а.с. 42-45).

Згідно наданого позивачем розрахунку від 02.02.2021 сума неодержаного доходу становить 90705,92 грн (т. 1 а.с. 95).

Позиція суду

Згідно з ч. 1, 2, 3 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; змагальність сторін; диспозитивність; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно ч. 1, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 76, 77, 78, 80, 81 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно ч. 1, ч. 4 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно ч. 1 ст. 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно ч. 1 ст. 64 ЦПК України, представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Верховний Суд у постанові від 29 квітня 2020 року у справі № 348/1116/16-ц зазначив, що якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи.

В судове засіданні представник ТОВ «Злагода» - директор Стойкова Л.К. не з`явилась, була повідомлена належним чином про дату, час та місце розгляду справи (т. 3 а.с. 72), про причину неявки не повідомила, крім того, в матеріалах справи є заява про розгляд справи за відсутності позивача (т. 1 а.с. 186).

Представник ТОВ «Злагода» - адвокат Ягунов Д.В. в судове засідання в режимі відеоконференції не з`явився, копію ухвали суду про проведення судового засідання в режимі відео конференції від 13.01.2023 направлено на електронну адресу представника (т. 3 а.с. 68, 69), про причину неявки не повідомив.

У судове засідання відповідач та його представник - адвокат Арнаут А.Г. не прибули, про дату час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, надали до суду заяву від 18.01.2023 про розгляд справи у їх відсутності, від допиту свідків відмовляються (т. 3 а.с. 70).

У судове засідання представник ІІІ особи без самостійних вимог щодо предмета спору СФГ «Чебана Петра Григорійовича» - адвокат Кобак Р.І. не прибув, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність (т. 3 а.с. 71).

Виходячи з вищевикладеного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому вирішені справи, обізнаність учасників справи про її розгляд, створення судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, викладення правової позиції сторін у заявах по суті справи, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, відсутність клопотань про відкладення розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін, ІІІ особи та його представника.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову необхідно відмовити, виходячи з такого.

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права

Згідно ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно ст. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків та моральної шкоди.

Статтею 614 ЦК України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Згідно із ст. 623 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов`язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред`явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частиною 4 ст. 623 ЦК України встановлено, що при визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Упущена вигода це доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене. При визначенні упущеної вигоди (неодержаних доходів) враховуються вжиті кредитором заходи для їх одержання. При обрахуванні розміру упущеної вигоди мають враховуватися тільки ті точні дані, які безспірно підтверджують реальну можливість отримання грошових сум, або інших цінностей, якби зобов`язання було виконано боржником належним чином. Нічим не підтверджені розрахунки кредитора про можливі доходи до уваги братися не повинні.

Обґрунтування і доказування розміру збитків здійснюється кредитором. Така вимога обумовлена основною спрямованістю інститутів цивільно-правової відповідальності саме на відшкодування збитків. Нездатність кредитора обґрунтувати вимоги про відшкодування упущеної вигоди є підставою для відмови в задоволенні таких вимог.

Пред`явлення вимоги про відшкодування неодержаних доходів (упущеної вигоди) покладає на кредитора обов`язок довести, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані в разі належного виконання боржником своїх обов`язків.

У вигляді упущеної вигоди відшкодовуються ті збитки, які могли б бути реально отримані при належному виконанні зобов`язання.

У постанові ВС КГС від 11.11.2021 (справа № 910/7511/20) зазначено, що для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди необхідна наявність усіх елементів складу цивільного (господарського) правопорушення: 1) протиправної поведінки особи (боржника); 2) збитків, заподіяних такою особою; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і збитками; 4) вини особи, яка заподіяла збитки, у тому числі встановлення заходів, вжитих кредитором для одержання такої вигоди. За відсутності одного із елементів складу цивільного правопорушення не настає відповідальності з відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди (така ж правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 04.07.2011 у справі № 3-64гс11, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.10.2018 у справі № 908/2261/17, від 31.07.2019 у справі № 910/15865/14, від 30.09.2021 у справі № 922/3928/20). При цьому протиправною вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи (така поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці - діях або бездіяльності). Під збитками розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага тощо. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяними збитками виражається в тому, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки. Вина заподіювача збитків є суб`єктивним елементом відповідальності і полягає в психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності. Відповідно до статті 22 ЦК України у вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки, які б могли бути реально отримані при належному виконанні зобов`язання. Тому звернення з вимогою про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди покладає на кредитора (позивача) обов`язок також довести, окрім наведеного, реальну можливість отримання визначених ним доходів, тобто, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила можливості їх отримання. Крім того, позивачу (кредитору) слід довести, що він міг і повинен був отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідача (боржника) стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток (подібні за змістом висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.05.2018 у справі № 750/8676/15-ц (провадження № 14-79цс18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 10.06.2020 у справі № 910/12204/17, від 16.06.2021 у справі № 910/14341/18). Тобто вимоги про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди мають бути належним чином обґрунтовані, підтверджені конкретними підрахунками і доказами про реальну можливість отримання позивачем відповідних доходів, але не отриманих через винні дії відповідача (аналогічний висновок викладений у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 07.11.2018 у справі № 127/16524/16-ц (провадження № 61-22106св18)). Також позивач (кредитор) повинен довести факти вжиття ним певних заходів щодо одержання таких доходів. Якщо неодержання кредитором очікуваних доходів є наслідком недбалої поведінки самого кредитора, така упущена вигода не підлягає відшкодуванню (подібні висновки, викладені у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.12.2019 у справі № 908/2486/18, від 15.10.2020 у справі № 922/3669/19, від 16.06.2021 у справі № 910/14341/18).

Позивач, остаточно уточнивши свої позовні вимоги, просив стягнути з відповідача неодержаний дохід у розмірі 90705,92 грн.

Відповідно до акту обстеження земельних ділянок на території Кислицької сільської ради від 27.04.2017 року, комісією проведено обстеження земельних ділянок на території Кислицької сільської ради, поля № 7, № 9, №6, № 10, № 8, загальною площею 417 га. В результаті обстеження було виявлено, що земельні ділянки загальною площею 417 га засіяні сільськогосподарськими культурами, а саме соняшника 410,6 гектари, горох 6,4 гектари. Також в акті зазначено, що зі слів директора ТОВ «Злагода» ОСОБА_2 , поле № 7 було засіяно СФГ «Ніколенко І.С.», поле № 9,6,10,8 СФГ «Чабан П.Г.».

У вказаному акті не визначено, що до складу земельних ділянок загальною площею 417 га, обстеження якої було проведено, включена земельна ділянка відповідача, загальною площею 4,4299 га.

Рішенням Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 25 травня 2021 року по справі № 500/175/19, яке набрало законної сили 06 липня 2021 року, визнано недійсним (фіктивним) договір поставки, який датовано 03 січня 2017 року та укладено між товариством з обмеженою відповідальністю «Злагода» та аграрно-рибогосподарським кооперативом «Придунайська Нива». У вказаному рішенні, зокрема, визначено, що представник АРК «Придунайська Нива» надав письмову заяву, в якій зазначив, що аналіз наявних в АРК «Придунайська Нива» документів дозволяє припустити, що договір поставки між ТОВ «Злагода» та АРК «Придунайська Нива» у січні 2017 року не укладався, оскільки ніяких підтверджень такої операції бухгалтерські та інші документи не містять. До того ж придбання такої кількості соняшнику у ТОВ «Злагода» було недоцільним, так як це не відносилося до видів діяльності АРК «Придунайська Нива» .

Таким чином позивачем не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження засіяння земельної ділянки відповідачем, неможливості засіяння земельної ділянки позивачем та неможливості отримання врожаю з площі вказаної земельної ділянки.

Окрім вказаного, позивачем не надано жодного належного та допустимого доказу на підтвердження обґрунтованості розміру неодержаного доходу. Більш того, вказаний розрахунок здійснений на підставі середньої врожайності та середньої ціни реалізації соняшника по сільськогосподарських підприємствах Ізмаїльського району, що зазначена у довідці Управління статистики в Ізмаїльському районі № 17-15/325 від 23 квітня 2018 року, тобто є абстрактним та не може бути доказом за предметом даного спору.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про недоведеність у діях відповідача складу цивільного правопорушення, а саме: наявності збитків, а також причинно- наслідкового зв`язку між діями відповідача та заявленими до стягнення збитками, а отже про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача збитків у вигляді неодержаного доходу, що є підставою для відмови у задоволенні вказаних вимог.

Керуючись ст. 12, 13, 77-81, 258, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - селянське (фермерське) господарство «Чебана Петра Григорійовича», про стягнення збитків відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного судового рішення.

Повний текст рішення складено протягом десяти днів з дня закінчення розгляду справи.

Суддя: Г.І.Смокіна