Ухвала

30 січня 2023 року

м. Київ

справа № 757/15503/20-ц

провадження № 61-602ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ступак О. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представницею ОСОБА_2 , на рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 січня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про зобов`язання вчинити дії та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

11 січня 2023 року представниця ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 січня 2022 року у цій справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки вона подана з пропуском строку на касаційне оскарження.

У клопотанні, доданому до касаційної скарги, представниця заявника просить поновити строк на касаційне оскарження судових рішень, посилаючись на те, що: 1) копію постанови Київського апеляційного суду від 27 січня 2022 року отримала 22 лютого 2022 року; 2) вказує, що у зв`язку з веденням воєнного стану на всій території України, ведення активних бойових дій у м. Києві 25 лютого 2022 року виїхала з м. Києва, а 25 березня 2022 року перетнула кордон України з Республікою Молдова; в Україну повернулася 12 грудня 2022 року, а тому не мала можливості забезпечити представництво інтересів ОСОБА_1 у Верховному Суді. До клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень додано: копію скріншоту електронної пошти представниці ОСОБА_1 з відповідною відміткою про дату отримання оскаржуваної постанови апеляційного суду; копію сторінок закордонного паспорту ОСОБА_2 .

Оцінюючи наявність підстав для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, Верховний Суд виходить із такого.

Порядок і строки подання касаційної скарги визначено положеннями частин першої-третьої статті 390 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з частиною другою статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до частини третьою статті 390 ЦПК України строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

У серпні 2021 року представниця ОСОБА_1 - ОСОБА_2 зверталася до апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 року.

Тобто, ініціатором апеляційного перегляду був саме ОСОБА_1 , інтереси якого в апеляційному суді представляла ОСОБА_2 .

Представниця ОСОБА_1 - ОСОБА_2 брала участь у судовому засіданні під час апеляційного перегляду рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 року.

За даними Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - ЄДРСР) оскаржувана постанова Київського апеляційного суду прийнята 27 січня 2022 року, дата складання повного тексту постанови не зазначена, зареєстрована у ЄДРСР - 16 лютого 2022 року, оприлюднена - 18 лютого 2022 року, отримана представницею ОСОБА_1 22 лютого 2022 року. Касаційна скарга подана 11 січня 2023 року.

Статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.

У зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який у подальшому продовжено й триває досі.

Питання поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Проте, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути безумовною підставою для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень без підтвердження заявником конкретних обставин, які унеможливили вчинення відповідної процесуальної дії у визначений законом строк.

Загальний строк, що сплинув після ухвалення постанови суду апеляційної інстанції (27 січня 2022 року) та отримання представницею заявника зазначеного судового рішення (22 лютого 2022 року) і до дня подання цієї касаційної скарги (11 січня 2023 року) становить більше десяти місяців, отже пропуску строку є тривалим.

Суд вважає за необхідне зазначити, що звернення до Верховного Суду з касаційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на касаційне оскарження, то реалізація цього права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями процесуального закону. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Оцінюючи наведені представницею заявника в касаційній скарзі обставини, які на її думку підтверджують існування обставин, які можуть бути визнані поважними та такими, що підтверджують існування підстав для поновлення строку на касаційне оскарження, Верховний Суд виходить з такого.

Частинами першою та другою статті 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Відповідно до частини першої статті 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

В цивільному судочинстві адвокат не наділений самостійними процесуальними правами та не є стороною у справі, а лише здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Водночас, сторона у справі на свій розсуд обирає спосіб реалізації своїх процесуальних прав, звернутися до суду особисто або через представника. Так само сторона вільна у виборі свого представника. Однак, обравши представника і звернувшись через нього до суду, сторона повинна розуміти, що дії вчинені таким представником здійснюються від її імені.

Наведене дає підстави для висновку, що за наявності представника (адвоката) сторона не позбавлена можливості самостійно вчиняти процесуальні дії, у тому числі, з метою недопущення ризиків настання негативних наслідків як для учасника справи.

У зв`язку з цим важливо підкреслити, що у разі подання представником особи касаційної скарги з пропуском строку на касаційне оскарження судових рішень, у клопотанні про поновлення такого строку мають бути зазначені обставини об`єктивної неможливості звернення до суду у передбачені законом строки як для самого учасника справи, так і для представника такої особи.

Безумовно, що стан війни в Україні створює об`єктивні перешкоди для реалізації своїх прав на судовий захист, водночас, у разі пропуску строку з дня отримання представницею заявника оскаржуваного судового рішення (22 лютого 2022 року), у цьому випадку - понад 10 місяців, представниця заявника має навести об`єктивні причини, що зумовили тривалий пропуск цього строку, які необхідно підтвердити письмовими доказами.

Доводи клопотання, що у зв`язку із веденням воєнного стану на всій території України, ведення активних бойових дій у м. Києві представниця заявника у період з 25 березня 2022 року до 12 грудня 2022 року перебувала за межами України Верховний Суд вважає частково обґрунтованими.

Після запровадження воєнного стану на території України діяльність судів не зупинялася. Лише на окупованих територіях змінено територіальну підсудності судових справ.

Касаційний цивільний суд працював у штатному режимі.

Відповідно до положень статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система (далі - ЄСІТС). ЄСІТС відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в ЄСІТС в добровільному порядку. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі за допомогою ЄСІТС з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Крім того, подання процесуальних документів до суду після введення воєнного стану було і залишається можливим за допомогою електронної пошти.

Тож, перебування представниці заявника за межами України не позбавляло останню звернутися до Верховного Суду з касаційною скаргою за допомогою засобів електронного зв`язку чи за допомогою ЄСІТС.

Саме тому, Верховний Суд вважає, що перебування заявниці за кордоном не виправдовує пропуск строку на касаційне оскарження такої тривалості. Також суд касаційної інстанції урахував, що у клопотанні не наведено доводів неможливості подання касаційної скарги у визначений законом строк безпосередньо позивачем ОСОБА_1 , тому наведені у клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження обставини не можу бути визнані судом поважними причинами пропуску цього строку.

Відповідно до вимог частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що касаційна скарга відповідно до положень частини третьої статті 393 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для подання нового клопотання (заяви) про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень із наведенням підстав для його поновлення та обґрунтування наявності об`єктивних та непереборних обставин для подання касаційної скарги.

Крім того, касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду, оскільки заявником сплачено судовий збір за подання касаційної скарги у меншому розмірі, ніж передбачено положеннями Закону України «Про судовий збір».

До касаційної скарги додано квитанцію від 11 січня 2023 року № 2788-5465-4072-8460 про сплату судового збору у розмірі 1 703,60 грн.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що з 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2 102,00 грн.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до підпункту сьомого пункту 1 частини другої статті 4 Закону України Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Зі змісту касаційної скарги Верховний Суд дійшов висновку, що заявником оскаржуються судові рішення, якими відмовлено у задоволенні однієї вимоги немайнового характеру (зобов`язання вчинити дії) та однієї вимоги майнового характеру (відшкодування моральної шкоди у розмірі 10 000,00 грн). 1 відсоток ціни позову в частині вимог майнового характеру є меншим 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому, відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у фіксованому розмірі.

Таким чином, судовий збір за подання касаційної скарги на оскаржувані судові рішення становить 3 363,20 грн (1 681,60 грн + 1 681,60 грн):

1 681,60 грн (2 102,00 грн ? 0,4 ? 200 %) - одна вимога майнового характеру;

1 681,60 грн (2 102,00 грн ? 0,4 ? 200 %) - одна вимога немайнового характеру.

Отже, ОСОБА_1 необхідно доплати судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 1 659,60 грн (3 363,20 грн - 1 703,60 грн).

Судовий збір підлягає перерахуванню або внесенню за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представницею ОСОБА_2 , залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 27 лютого 2023 року, але не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Якщо у зазначений строк заявник не звернеться до суду касаційної інстанції із клопотанням (заявою) про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень та не наведе поважних причин пропуску строку касаційного оскарження, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Ступак