Справа № 308/3260/20
01 лютого 2023 року м. Ужгород
Закарпатський апеляційний суд у складі:
судді-доповідачки Готри Т. Ю.,
суддів Собослоя Г. Г., Мацунича М. В.,
з участю секретарки судового засідання Терпай С. М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення описок у постанові Закарпатського апеляційного суду від 24 жовтня 2022 року та ухвалення додаткового рішення про вирішення питання щодо розподілу судових витрат у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представниця - адвокатеса Мигальчич Людмила Анатоліївна, до ОСОБА_1 про стягнення коштів за порушення виконання грошового зобов`язання, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27 квітня 2021 року, ухвалене суддею Крегул М. М.,
У квітні 2020 року ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представниця - адвокатеса Мигальчич Л.А, звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення коштів за порушення виконання грошового зобов`язання та просив суд стягнути з відповідачки ОСОБА_1 на його користь кошти за порушення виконання нею грошового зобов`язання за період прострочення з 07.06.2017 (дата проведення експертизи з визначення вартості майна) по 01.04.2020 (дата звернення до суду з цим позовом) у розмірі 11 521,87 грн, із яких 8 113,80 грн інфляційні втрати та 3 408,07 грн три процентів річних, а також вирішити питання щодо розподілу судових витрат.
Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27.04.2021 цей позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 кошти за порушення грошового зобов`язання за період із 13.02.2020 по 01.04.2020 у розмірі 484,30 грн, які складаються із 162,17 грн - 3 % річних та 322,14 грн - інфляційних збитків, а також судовий збір у розмірі 35,28 грн і 2 000 грн витрат на правову допомогу, пов`язані з розглядом справи.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 24 жовтня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27 квітня 2021 року в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 коштів за порушення грошового зобов`язання за період з 13.02.2020 по 01.04.2020 змінено, визначено цю суму в розмірі 338,36 гривень, із яких 137,86 грн - 3% річних та 200,50 грн - індекс інфляції.

У решті рішення суду залишено без змін.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 1 000 гривень за надання правничої допомоги.

29 листопада 2022 року від відповідачки ОСОБА_1 до Закарпатського апеляційного суду надійшла заява про виправлення описок, арифметичної помилки в указаній вище постанові суду апеляційної інстанції та ухвалення додаткового рішення про вирішення питання щодо розподілу судових витрат.

Заява мотивована тим, що апеляційним судом у судовому рішенні допущено арифметичну помилку в частині стягнення індексу інфляції у розмірі 200,50 грн замість 169,09 гривень, а також не вирішено питання розподілу судових витрат.

З огляду на наведене вище просила апеляційний суд усунути арифметичну помилку в постанові Закарпатського апеляційного суду від 24.10.2022 шляхом заміни відомостей про стягнення «200,50 грн - індекс інфляції» на «169,09 грн - індекс інфляції», а також ухвалити додаткове рішення про розподіл судових витрат зі сплати судового збору між учасниками справи.

У запереченнях на цю заяву відповідачки ОСОБА_1 позивач ОСОБА_2 , в інтересах якого дії представниця - адвокатеса Мигальчич Л.А., посилався на її безпідставність і надуманість, просив у її задоволенні щодо виправлення описок відмовити, а в частині судового збору - стягнути з заявниці в дохід держави.

У судовому засіданні відповідачка-заявниця ОСОБА_1 заяву підтримала з підстав наведених у ній, просила таку задовольнити.

Представниця позивача ОСОБА_2 - адвокатеса Мигальчич Л.А. у судовому засіданні щодо задоволення цієї заяви заперечила внаслідок її надуманості і безпідставності, просила таку залишити без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідачку, пояснення заявниці ОСОБА_1 , представниці позивача ОСОБА_2 - адвкатки Мигальчич Л.А. , перевіривши доводи заяви та матеріали справи, колегія суддів уважає, що заява підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Щодо виправлення описок, арифметичної помилки у судовому рішенні

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Правила цієї статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання. Аналогічний висновок викладено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 у справі № 904/10956/16.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Не вважаються опискою помилки, які не викривляють зміст, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку (пропуск цифри, випадкова перестановка цифр).

Водночас не може бути виправленим застосування неправильних методик підрахунку або покладення в основу розрахунку невірних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

При цьому, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст, суть судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння).

Законодавство не надає будь-яких інших можливостей змінювати тексти своїх вже ухвалених рішень, навіть якщо суддя пізніше виявляє, що допущено помилку при оцінці доказів чи застосуванні права. Такі помилки може виправити лише суд вищої інстанції, як у даному випадку, Верховний Суд під час касаційного перегляду судового рішення.

Отже, на переконання колегії суддів, зазначена в резолютивній частині постанови суду апеляційної інстанції сума «200,50 грн - індекс інфляції» не є опискою чи арифметичною помилкою, а відтак у задоволенні заяви ОСОБА_1 в цій частині слід відмовити. При цьому у разі незгоди з цією визначеною апеляційним судом суми індексу інфляції, відповідачка не позбавлена можливості оскаржити в цій частині судове рішення суду апеляційної інстанції в касаційному порядку.

Щодо розподілу судових витрат.

Відповідно до пункту 3 ч. 1, ч. 2 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати. Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення.

Частинами першими статей 133, 141 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Як регламентовано ч. 13 ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Із матеріалів справи вбачається , що рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27.04.2021 позов ОСОБА_2 було задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 кошти за порушення грошового зобов`язання за період із 13.02.2020 по 01.04.2020 у розмірі 484,30 грн, які складаються із 162,17 грн - 3 % річних та 322,14 грн - інфляційних збитків, а також судовий збір у розмірі 35,28 грн і 2 000 грн витрат на правову допомогу, пов`язані з розглядом справи. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 24 жовтня 2022 року зазначене рішення місцевого суду в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 коштів за порушення грошового зобов`язання за період з 13.02.2020 по 01.04.2020 змінено, визначено цю суму в розмірі 338,36 гривень, із яких 137,86 грн - 3% річних та 200,50 грн - індекс інфляції. У решті рішення суду залишено без змін.

Апелянткою ОСОБА_1 у цій справі за подання апеляційної скарги було сплачено судовий збір у розмірі 52,92 грн (т.1 а.с.226), а відтак, з урахуванням пропорційності до розміру задоволених апеляційним судом позовних вимог, до стягнення з ОСОБА_2 на її користь підлягає 36,35 грн понесених судових витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

З огляду на наведене вище колегія суддів доходить висновку, що заяву відповідачки ОСОБА_1 слід задовольнити частково.

Керуючись статтями 141, 270, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 36,35 гривень понесених судових витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

У задоволенні заяви про виправлення описок у постанові Закарпатського апеляційного суду від 24 жовтня 2022 року відмовити.

Додаткова постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду на протязі тридцяти днів із дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 09 лютого 2023 року.

Суддя-доповідачка

Судді