30.01.2023 Справа № 756/3718/19
Провадження № 2/756/75/23
Унікальний № 756/3718/19
У Х В А Л А

23 січня 2023 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Майбоженко А.М.,

секретаря Любін А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справуза позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кірюхова Наталія Сергіївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коротюк Оксана Вікторівна про визнання недійсним договорів дарування та заповіту,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

В судові засідання, які були призначені на 29.11.2022 та 23.01.2023 позивач та його представник не з`явилися. Причини неявки суду не повідомили. Про розгляд справи повідомлялися належним чином, а саме на судове засідання 29.11.2022 та 23.01.2023 позивач повідомлений шляхом направлення йому судових повісток.

Учасники в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Суд ухвалив розглядати справу за відсутності учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Частинами першою, другою, п`ятою ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.97 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Складність справи та поведінка заявника є основними критеріями оцінювання розумності строку розгляду справи, як визначено листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Згідно вимог п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом наведених норм процесуального права убачається, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до ч.5 ст. 128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Як передбачено п.1 ч.8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

Згідно ч.3. ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Так, на судове засідання 29.11.2022 року позивач завчасно повідомлявся шляхом направлення судової повістки на його адресу, повідомлену у позовній заяві - АДРЕСА_1 (а.с. 16, том справи 4), яка була отримана його матір`ю 30.10.2022, крім того на судове засідання 29.11.2022 представник позивача адвокат Хомич І.О., також був повідомлений завчасно - шляхом направлення судової повістки на адресу для листування, зазначену ним в позовній заяві, АДРЕСА_2 , яка була отримана 28.10.2022 року (а.с. 17, том справи 4).

29.11.2022 року від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Хомича І.О. на адресу суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, в якому він просить відкласти розгляд справи на іншу дату, оскільки позивач бажає особисто взяти участь в судовому засіданні та на дане судове засідання не може прибути, оскільки знаходиться за межами України, на підтвердження чого суду надав копію паспорту для виїзду за кордон позивача із відміткою про перетин кордону та копію посадочного документу (а.с. 20-23, том справи 4).

Однак, як вбачається з матеріалів справи на судові засідання призначені 18.07.2022, 06.09.2022, 19.10.2022, до суду подані аналогічні клопотання про відкладення розгляду справи представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Хомича І.О. з підстав того, що позивач бажає особисто взяти участь в даному судовому засіданні та на дані судові засідання не може прибути, оскільки знаходиться за межами України, на підтвердження чого надано копію посадочного документу.

Також, до суду повернулась поштова кореспонденція, про виклик в судове засідання 23.01.2022 року, що була направлена на адресу позивача, повідомлену ним у позовній заяві - АДРЕСА_1 (а.с. 28-29, том справи 4).

Крім того представники позивача ОСОБА_1 - адвокати Хомич І.О. і Воронкова О.І., про судове засідання призначене 23.01.2023 були повідомлені завчасно, шляхом направлення судової повістки за допомогою смс-повідомлення, про що свідчить довідка про доставку смс -повідомлення (а.с.30-31 том справи 4).

23.01.2023 року на адресу суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Хомича І.О., з підстав того, що позивач бажає особисто взяти участь в даному судовому засіданні та на дане судове засідання не може прибути, оскільки знаходиться за межами України.

Однак, як вбачається з клопотання на підтвердження поважності причин відкладення розгляду справи суду надано копію посадочного документу та копію паспорту з відміткою про перетин кордону, які були надані і в попередні судові засідання з тою ж датою виїзду за межі України (а.с. 33-34 том справи 4).

Таким чином, відповідно до норм чинного законодавства, позивач вважається таким, що отримав судові повістки про виклик в судові засідання, призначені на 29.11.2022 і 23.01.2023 року та є повідомленим належним чином про день, час та місце розгляду справи.

З огляду на викладене, враховуючи повторну неявку позивача в судове засідання, суд вважає за можливе залишити позовну заяву без розгляду.

При цьому враховує тривалість перебування справи на вирішенні суду, поведінку позивача та його представника під час судового провадження справи, завчасне повідомлення позивача про всі дати судових засідань, зокрема 29.11.2022 та 23.01.2023, а також наявність у справі раніше поданих чисельних клопотань представника позивача про відкладення розгляду справи, в тому числі з підстав того, що позивач бажає особисто взяти участь в даному судовому засіданні та на дане судове засідання не може прибути, оскільки знаходиться за межами України (а.с. 233-235 том справи 3, а.с. 246-248 том справи 3, а.с. 4-6 том справи 4, а.с. 20-23 том справи 4, а.с. 33-34 том справи 4).

На підставі викладеного та керуючись ст. 128,158, 223, 257, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кірюхова Наталія Сергіївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коротюк Оксана Вікторівна про визнання недійсним договорів дарування та заповіту - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складання її повного тексту до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м.Києва.

Повний текст ухвали складено 30.01.2023 року.

Суддя А.М.Майбоженко