Провадження №: 2/755/1825/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" березня 2023 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Коваленко І.В.,

при секретарі судових засідань - Назаровій І.В.,

з участю сторін:

представника позивача - ОСОБА_3,

представника відповідача - Дещенка О.М. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін клопотання представника позивача - ОСОБА_3 про залучення співвідповідача до участі у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Виконавчого органу Київської міської ради про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

30 грудня 2022 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Виконавчого органу Київської міської ради (про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та зобов`язання вчинити дії, та призначено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

17 лютого 2023 року (вх.№7932) представник відповідача Дещенко О.М. направив на адресу суду відзив на позовну заяву. Просить відмовити у задоволені позовних вимог позивача з підстав викладених у відзиві.

03 березня 2023 року (вх№10409) представника позивача - ОСОБА_3 подала до суду заяву про залучення у якості співвідповідачів - Київську міську раду та Комісію з припинення комунального підприємства «Дніпро-парксервіс» Дніпровської районної у місті Києві ради.

06 березня 2023 року протокольною ухвалою суду, керуючись положеннями ч. 4 ст. 183 ЦПК, оскільки представником позивача не виконані вимоги ч.2 ст.183 ЦПК, суд повернув клопотання про залучення співвідповідачів до участі у справі на стороні позивача. В судовому засіданні представнику позивача повернуто клопотання про залучення співвідповідачів (вх.№ 10409) від 03.03.2023 року.

Представник позивача ОСОБА_3 у судовому засіданні заявила усне клопотання про залучення співвідповідачів - Київську міську раду та Комісію з припинення комунального підприємства «Дніпро-парксервіс» Дніпровської районної у місті Києві ради, мотивуючи свою позицію тим, що виникнення спору випливає з перебування позивача у трудових відносинах з комунальним підприємством «Дніпро-парксервіс» Дніпровської районної у місті Києві ради, яка перебуває у стані ліквідації. До комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) або ліквідатора з моменту призначення переходять повноваження щодо управління справами юридичної особи. Голова комісії, її члени або ліквідатор юридичної особи представляють її у відносинах з третіми особами та виступають у суді від імені юридичної особи, яка припиняється. Згідно з відомостями , що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з 02.10.2013 року (запис 0000209) комунальне підприємство ««Дніпро-парксервіс» Дніпровської районної у місті Києві ради () знаходиться у стані припинення. Головою комісії з припинення визначено Мельника С.І. Разом з тим, згідно наданої власником підприємства інформації комісія не функціонує.

Представник відповідача у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання представника позивача про залучення співвідповідачів.

Оцінивши наведені представником позивача підстави для залучення співвідповідачів у цивільній справі, суд приходить до наступного.

Виходячи з положень ч.1 ст.13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до п.3 ч.1 ст. 43 Цивільного процесуального кодексу України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до положень ч. 1-3 ст. 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позивач звертаючись до суду з позовом самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та правову підставу вимог, а також зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

За змістом положень ст.51 Цивільного процесуального кодексу України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Виходячи з предмету позову, ОСОБА_2 пред`явив позов до Виконавчого органу Київської міської ради «Київська міська державна адміністрація» з вимогами «зобов`язати Виконавчий орган Київської міської ради (Київську міську державну адміністрацію) виплатити ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 139 857,00 грн.»; «зобов`язати Виконавчий орган Київської міської ради (Київську міську державну адміністрацію) звільнити ОСОБА_2 з посади заступника директора комунального підприємства «Дніпро-парксервіс» за п.1 ст.38 Кодексу законів України про працю.

Відповідно до частини першої та другої статті 48 ЦПК України , сторонами у цивільному процесі (у справах позовного провадження) є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, а встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Такий правовий висновок викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц, від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц, від 12 грудня 2018 року у справах № 570/3439/16-ц та № 372/51/16-ц.

Відповідно до положень ч.2 ст.50 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Співучасть - це обумовлена матеріальним правом множинність осіб на тій чи іншій стороні в цивільному процесі внаслідок наявності загального права або загального обов`язку.

Важливою ознакою співучасті є наявність у декількох позивачів чи відповідачів у справі однакових за спрямованістю матеріально-правових вимог чи юридичних обов`язків.

Цивільна процесуальна співучасть може виникнути в момент відкриття провадження по справі, якщо до суду звертається декілька позивачів чи позов пред`явлено до декількох відповідачів, так і на більш пізніх стадіях, наприклад, суд може об`єднати позови і в стадії судового розгляду в порядку ст. 126 ЦПК. Процесуальна співучасть може виникнути також у разі вступу у справу кількох правонаступників сторони.

Ознаки цивільної процесуальної співучасті: - співучасники - це суб`єкти спірних матеріально-правових правовідносин; - інтереси співпозивачів (співвідповідачів) не суперечать одне одному, але є протилежними інтересам іншої сторони; - наявність одного провадження, в якому розглядається справа за участю співпозивачів чи співвідповідачів.

Обов`язкова співучасть можлива в тому разі, якщо характер спільного матеріального правовідношення такий, що питання про права і обов`язки одного із суб`єктів неможливо вирішити без притягнення до справи інших суб`єктів цього відношення, має місце, зокрема, у справах про спільну власність, про спадкування, про виключення майна з опису, про захист честі та гідності, про право користування житловими приміщеннями.

Разом з тим, клопотання представника позивача про залучення у якості співвідповідачів - Київську міську раду та Комісію з припинення комунального підприємства «Дніпро-парксервіс» Дніпровської районної у місті Києві ради, носить формальний характер, за своїм змістом не містить належного обґрунтування правових підстав для залучення кожного із заявлених відповідачів до участі у справі, з урахуванням їх правового статусу та обсягу повноважень, визначених нормами спеціального законодавства, яке регулює діяльність вказаних суб`єктів, в той же час належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права, однак представником не конкретизовано, які саме вимоги має намір пред`явити позивач до кожного із відповідачів та чи вбачається їх процесуальна співучасть виходячи з характеру спільного матеріального правовідношення в межах даного спору.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви представника позивача - ОСОБА_4 про залучення в якості співвідповідачів - Київську міську раду та Комісію з припинення комунального підприємства «Дніпро-парксервіс» Дніпровської районної у місті Києві ради.

Враховуючи викладене та керуючись статями 50, 51, 259-260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_3 про залучення Київської міської ради та комісії з припинення комунального підприємства «Дніпро-парксервіс» Дніпровської районної у місті Києві ради в процесуальному статусі співвідповідачів у цивільній справі.

Ухвала оскарження окремо від рішення не підлягає.

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України)

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.go

Повний текст ухвали складений 08 березня 2023 року.

Суддя І.В.Коваленко