Ухвала

27 січня 2023 року

м. Київ

справа № 760/20766/20

провадження № 61-940 ск23

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Білоконь О. В. (суддя-доповідач), Осіяна О. М., Сакари Н. Ю.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Карпов Гліб Юрійович, на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 17 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 вересня 2022 року за клопотанням ОСОБА_2 про призначення судової будівельно-технічної експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні майном, стягнення матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 17 листопада 2021 року, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 27 вересня 2022 року, у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу. Проведення експертизи доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

До Верховного Суду 17 січня 2023 року ОСОБА_1 подала касаційну скаргу, в якій просила скасувати оскаржувані судові рішення про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Дослідивши матеріали касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про відмову увідкритті касаційного провадження на оскаржувані судові рішення з таких підстав.

Згідно з пунктом 8 частини третьої статті 129 Конституції України до основних засад судочинства належить забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з частиною другою статті 352 ЦПК України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції окремо від рішення суду лише у випадках, передбачених статтею 353 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Європейський суд з прав людини зауважив, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (SHISHKOV v. RUSSIA, № 26746/05, § 110, ЄСПЛ, від 20 лютого 2014 року).

Відповідно до пункту 12 частини першої статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо призначення експертизи.

У пункті 2 частини першої статті 389 ЦПК України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6, 7, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Ураховуючи викладене, ухвала Солом`янського районного суду міста Києва від 17 листопада 2021 року про призначення експертизи, яка віднесена до категорії ухвал, вказаних у пункті 12 частини першої статті 353 ЦПК України, після її перегляду в апеляційному порядку, не входить до переліку ухвал, які є предметом оскарження у касаційному порядку.

Не може бути предметом перегляду у касаційному порядку постанова апеляційного суду від 27 вересня 2022 року, прийнята за результатами апеляційного перегляду такої ухвали, яка не підлягає касаційному оскарженню (в силу вимог пункту 2 частини першої статті 389 ЦПК України).

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).

Оскільки касаційну скаргу подано на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню, то у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись частиною першою статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ :

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Карпов Гліб Юрійович, на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 17 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 вересня 2022 року за клопотанням ОСОБА_2 про призначення судової будівельно-технічної експертизиу справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні майном, стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: О. В. Білоконь

О. М. Осіян

Н. Ю. Сакара