КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2023 року

м. Київ

єдиний унікальний номер судової справи 755/18498/21

номер провадження №22-ц/824/4804/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - суддіЛапчевської О.Ф.,
суддівБерезовенко Р.В., Мостової Г.І.,
за участю секретаря судового засідання Потапьонок К.В.,
учасники справи: представник позивача ОСОБА_1 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_1

на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва 05 грудня 2022 року /суддя Катющенко В.П./

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: акціонерне товариство «Альфа Банк» про поділ майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся з вимогами про поділ майна подружжя.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва 05 грудня 2022 року позов залишено без розгляду у зв`язку зі зловживанням процесуальними правами./а.с. 146-147/

Не погоджуючись з вказаним рішенням, представник ОСОБА_2 - ОСОБА_1 звернулась з апеляційною скаргою, в якій просила ухвалу суду скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На підтвердження вимог, викладених в апеляційній скарзі, апелянт посилався на необґрунтованість висновків суду першої інстанції. Вважає, що судом першої інстанції не повно з`ясовані обставини справи, зокрема те, що відповідно до ухвали від 29.07.2022 року представником позивача, ОСОБА_4 цінним листом з описом було направлено на адресу АТ «Альфа Банк» позовну заяву з додатками, як того вимагала ухвала суду. Так відповідний лист з екземпляром позовної заяви та додатками до неї АТ «Альфа Банк» отримало 03.10.2022 року, що підтверджується трекінг номером з офіційної сторінки сайту «Укрпошта». Судом першої інстанції не було зазначено, який саме з критеріїв було порушено позивачем та відповідно за яких умов було застосовано вимоги ч. 3 ст. 44 ЦПК України. Притягнення особи до відповідальності за процесуальні зловживання повинно ґрунтуватися на доказах її вини. Факти процесуальних зловживань можна віднести до фактів, що доказуються в режимі процесуальних фактів, які включаються у загальний або локальний предмет доказування у справі. Зазначене узгоджується з висновками Верховного Суду, які викладені в постанові суду від 06 вересня 2018 року у справі № 552/2378/17. У даному випадку, вказувала, що позивач виконала всі вимоги ухвали суду від 29.07.2022 року та направила позовну заяву з додатками третій особі, суд двічі направляв АТ «Альфа Банк» ухвалу про залучення останньої у якості третьої особи та відповідно повинен був повідомити про дати наступних судових засідань, оскільки такий обов`язок покладається саме на суд, а тому не бажання брати участь у судовому засіданні та користуватися процесуальними правами передбаченими законом, не можуть бути підставою у звинуваченні позивача у зловживанні процесуальним правом та перешкоджанні та затягуванні розгляду справи.

Відповідач та третя особа в судове засідання не з`явились, про час та дату судового розгляду повідомлені належним чином, тому колегія суддів вважає за можливе розглядати справу за їх відсутності у відповідності до положень ч. 2 ст. 372 ЦПК України.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, які з`явились у судове засідання, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а судове рішення скасуванню з поверненням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, на підставі наступного.

Судом встановлено, що ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 29.07.2022 до участі у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, було залучено акціонерне товариство «АЛЬФА-БАНК».

Вказаною ухвалою суду на позивача та відповідача було покладено обов`язок протягом двох днів з дня отримання цієї ухвали суду направити залученій третій особі заяви по суті справи з відповідними додатками, що були подані до суду, а копії такого направлення подати до суду до наступного підготовчого судового засідання.

Зазначена ухвала суду була направлена учасникам у справі засобами поштового зв`язку та ухвала суду від 29.07.2022 була отримана представником позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_4 25.10.2022, про що свідчить рекомендоване поштове повідомлення про вручення поштового відправлення.

Також встановлено, що у судовому засідання 22.09.2022 судом було повідомлено представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_1 про наявність ухвали від 29.07.2022, судове засідання відкладено для повторного направлення ухвали суду від 29.07.2022 третій особі.

Представниками позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_4 , ОСОБА_1 приписи ухвали суду від 29.07.2022 у частині направлення позовної заяви з додатками залученій третій особі не виконані, докази направлення до суду не подані.

Суд, залишаючи позов без розгляду, керувався вимогами п.п. 1, 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України про те, що учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно з ч. 1 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За вимог ч. 2 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства.

За вимог ч.ч. 3, 4 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Враховуючи викладене, оскільки позивачем та/або її представниками без поважних причин, не подано до суду докази направлення третій особі копії позовної заяви з додатками, про що сторону позивача було зобов`язано ухвалою суду від 29.07.2022, а також останні не повідомили про неможливість подання таких доказів, такі дії сторони позивача суперечать завданням та засадам цивільного судочинства, спрямованими на безпідставне затягування та перешкоджання розгляду справи в строки встановлені законом, позбавлення можливості реалізації третьою особою своїх прав на подання заяв по суті справи, обмеження можливості реалізації таких прав іншими особами, що беруть участь в справі, то такі дії позивача суд першої інстанції розцінив як зловживання процесуальними права, у зв`язку з чим дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

Однак з таким висновком суду погодитись не можна з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 ЦПК України, якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Судом першої інстанції залучено третю особу у справі, докази направлення позову до залученої третьої особи позивачем суду першої інстанції не подані.

Водночас, відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

3. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

4. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Водночас, судом першої інстанції не визнавалось звернення з позовом зловживанням процесуальними правами, а тому відповідно до ч. 3 ст. 44 ЦПК України, судом першої інстанції не обґрунтовано залишено позов без розгляду.

Фактично, позивачем не виконані вказівки суду першої інстанції щодо відправки та надання доказів такої відправки позову третій особі, залученій до справи судом.

Однак, засобами протидії зловживання процесуальними правами, окрім безпідставно поданого позову, є штраф, розподіл судових витрат.

Крім того, суд може скасувати власну ухвалу про накладення штрафу у випадку, якщо особа виправила допущене порушення або надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

Звертаючись з апеляційною скаргою, апелянт надала докази відправки позову з додатками 27.09.2022 р. третій особі.

Таким чином, апеляційний суд вказує на те, що лише очевидно безпідставний позов залишається без розгляду. При поданні так званого штучного позову чітко виражена відсутність порушеного права та мети його захисту.

В даному випадку, судом першої інстанції таких обставин не встановлювалось.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України, розподілу підлягають судові витрати.

Керуючись ст.ст. 379, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва 05 грудня 2022 року - задовольнити.

Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва 05 грудня 2022 року - скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції розподілити наступним чином:

Стягнути з ОСОБА_3 /РНОКПП НОМЕР_1 / на користь ОСОБА_2 /РНОКПП НОМЕР_2 / 496, 20 /чотириста дев`яносто шість гривень двадцять копійок/ грн.

Постанова суду апеляційної інстанції касаційному оскарженню не підлягає.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Головуючий: Судді: