Справа № 203/4160/21
Провадження № 2-во/203/44/2023
УХВАЛА

20 жовтня 2023 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська в залі суду у м. Дніпрі у складі:

головуючого судді Ханієвої Ф.М.,

за участю секретаря судового засідання Сливчук В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву позивача про виправлення описки в рішенні суду в цивільній справі №203/4160/21,

ВСТАНОВИВ:

11.10.2023 року засобами електронного зв`язку позивач ОСОБА_1 (далі заявник) подав до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська заяву про виправлення описки у рішенні суду від 23.08.2023 року в цивільній справі №203/4160/21 за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, Комунальне підприємство «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради, про визнання факту незаконності відсутності негайного звільнення, визначення з правовою невизначеністю та стягнення моральної шкоди, в якій зазначив, що в розділі 4 мотивувальної частини рішення суду вказується про відсутність заперечень «представника позивача», що є опискою, бо йшлося про представника відповідача. Також заявник послався на те, що в цьому ж розділі йдеться про «системний аналіз», проте таке словосполучення, на думку заявника, є опискою, та правильним би було змінити його на слово «вивчення» чи будь-яке інше позначення реальних дій суду, тому заявник просить суд:

- виправити описки в рішенні суду від 23.08.2023 року, допущені в розділі 4 мотивувальної частини, та вказати правильно: «представник відповідача» замість неправильного: «представник позивача», та слово «вивчення» або інше замість неправильного словосполучення: «системний аналіз».

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 11.10.2023 року, судову справу №203/4160/21, провадження №2-во/203/44/2023, за заявою ОСОБА_1 про виправлення описок в порядку виконання рішення суду було розподілено головуючому судді Ханієвій Ф.М. та передано канцелярією суду 12.10.2023 року.

Ухвалою суду від 12.10.2023 року було призначено заяву до судового розгляду у судовому засіданні без повідомлення учасників справи на 20.10.2023 року о 15:00 годині.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши доводи заявника, матеріали справи, проаналізувавши норми ЦПК України, дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що 23.08.2023 року в цивільній справі №203/4160/21 було ухвалене рішення, яким частково задоволений позов ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, Комунальне підприємство «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради, про визнання факту незаконності відсутності негайного звільнення, визначення з правовою невизначеністю та стягнення моральної шкоди, та стягнуто з Дніпропетровської обласної ради на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 100000,00 грн, а у задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено, судові витрати зі сплати судового збору у справі компенсовано за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, в абзаці 45 IV розділу мотивувальної частини рішення суду від 23.08.2023 року замість правильного: «представника відповідача», вказано неправильно: «представника позивача», та в розділі IV мотивувальної частини суд використав словосполучення «системний аналіз».

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до частин 2, 3 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

За правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 15 січня 2021 року, справа № 905/2135/19, описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, розділових знаках тощо).

Арифметична помилка це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Також ВС наголосив, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо) або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Аналіз викладеного вище та встановлених обставин справи щодо виявлених описок у судовому рішенні, дає суду підстави для висновку, що допущені описки мають технічний характер та необхідно внести виправлення в абзац 45 IV розділу мотивувальної частини рішення суду від 23.08.2023 року та замість неправильного: «представника позивача» зазначити правильно: «представника відповідача». Вказана описка має суто технічний характер, бо допущена в процесі виготовлення тексту рішення.

Водночас з приводу вимоги заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в частині використання словосполучення «системний аналіз» замість слова «вивчення» чи іншого, то суд зазначає, що таке словосполучення не є по суті опискою, яка б мала технічний характер, або не є неточністю, помилкою. Оскільки суд, посилаючись на системний аналіз норм, застосував творчий підхід та вказав на аналіз норм права в їх системній сукупності, що жодним чином не нівелює сутність наукового методу пізнання.

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про необхідність часткового задоволення вимог заяви про виправлення описки у судовому рішенні.

Керуючись ст. ст. 5, 260, 269, 353 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Заяву позивача про виправлення описки в рішенні суду в цивільній справі №203/4160/21 задовольнити частково.

Виправити описку, допущену в рішенні Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 23.08.2023 року в цивільній справі №203/4160/21, та в абзаці 45 IV розділу мотивувальної частини рішення суду замість неправильного: «представника позивача» зазначити правильно: «представника відповідача».

У задоволенні іншої частини вимог заяви відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Суддя Ф.М. Ханієва