Справа № 442/468/21
Провадження № 2/442/44/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" лютого 2023 р. Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючої - судді Павлів З. С.

з участю секретаря судових засідань Вишемирської Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дрогобичі цивільну справу за позовом Фермерського господарства «Газда» добродія Бігуняк Я.С. до Дрогобицької міської ради та ОСОБА_1 про відшкодування завданої матеріальної шкоди, -

встановив:

ФГ «Газда» звернувся до суду з позовом до відповідачів, в якому просить стягнути з останніх солідарно завдану матеріальну шкоду в сумі 149756,40 грн.

10.02.2023 представник позивача подав до суду уточнююче клопотання, в якому просить призначити у справі судову економічну експертизу в частині визначення розміру шкоди та витрат необхідних для відновлення знищеного родючого шару земельної ділянки, площею 709 кв.м, внаслідок проведення будівельних робіт по спорудженню будинку та господарських будівель та споруд відповідачем ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ), проведення якої доручити інспекторам Львівської обласної інспекції Держгеокадастру.

Водночас, представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи у його відсутності, заявлене клопотання підтримує повністю, просить таке задоволити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, попередньо подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням головного спеціаліста, юрисконсульта відділу правового забезпечення Юзвак І.П. у відрядженні.

Відповідач ОСОБА_4 та її представник адвокат Р.Попів-Кішко в судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, не повідомили суду причини неявки.

Частинами 1, 2 ст.2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Одними із засад цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Як зазначено в ст.10 цього Кодексу, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Реалізація принципу змагальності в цивільному судочинстві спонукає учасників справи та їх представників до використання всіх можливих механізмів захисту права, у зв`язку з чим ними можуть допускатися і певні зловживання. Водночас слід наголосити, що зловживання правом має розглядатися як процесуальне правопорушення виключно за умови встановлення причино-наслідкового зв`язку між зловживанням та завданою шкодою (встановленням певних ризиків) іншому учаснику справи. Тобто зловживання процесуальним правом як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає в порушенні умов належної реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав іншими учасниками справи.

Верховний Суд трактує зловживання як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення, що полягає у зловживанні процесуальними правами, за якого відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав, і визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав (ухвала ВС від 6.09.2018, справа №552/2378/17).

Процесуальні права та обов`язки учасників справи визначені ст.43 Цивільного процесуального кодексу України. Зокрема, учасники справи мають право: подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, брати участь у дослідженні доказів, ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Водночас учасник справи зобов`язаний: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати усі наявні у нього докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, надавати суду повні й достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Зловживаючи процесуальними правами, особа може вдатися до дезінформації суду. Мова йде про неповідомлення суду відомостей, які мають значення для справи, введення суду в оману, свідоме викривлення фактів у заяві (рішення ЄСПЛ у справі «Мельник проти України»).

Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність; нечесність; відсутність відкритості поведінки; відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин.

Це підтверджується постановою Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11 листопада 2019 року у справі №337/474/14.

«Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законнім діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій» (окрема думка судді Валентини Сімоненко щодо постанови ВС від 02 жовтня 2019 року у справі №750/3021/18).

Таким чином, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Зловживання процесуальними правами не допускається.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад цивільного судочинства.

Зважаючи на визначені законодавцем строки розгляд цивільних справ, а також те, що даний позов заявлено до Дрогобицької міської ради, а не до конкретного її представника, та також завчасність поданого позивачем клопотання, суд вважає за недоцільне відкладення розгляду справи.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали даної справи, суд вважає, що клопотання представника позивача слід задоволити, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України (призначення експертизи судом) суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, а саме: для визначення розміру шкоди та витрат необхідних для відновлення знищеного родючого шару земельної ділянки, площею 709 кв.м, внаслідок проведення будівельних робіт по спорудженню будинку та господарських будівель та споруд відповідачем ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ), необхідні спеціальні знання, а тому слід призначити судову економічну експертизу.

Відповідно до ч.3 ст.103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Керуючись ст.ст.103, 104, 108 ЦПК України,

ухвалив:

Клопотання представника позивача ОСОБА_5 про призначення судову економічну експертизу задоволити.

Призначити по даній справі судову економічну експертизу, проведення якої доручити Львівській обласній інспекції Держгеокадастру, який знаходиться за адресою: м.Львів вулЧорновола 4.

Експерта, який проводитиме експертизу, попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.

На вирішення експертизи поставити наступні запитання:

1)Яка сума завданої шкоди та витрат необхідні для відновлення знищеного родючого шару земельної ділянки, площею 709 кв.м. (кадастровий номер :01:028:0151, АДРЕСА_1 ) внаслідок проведення будівельних робіт по спорудженню будинку та господарських будівель та споруд відповідачем ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 )?

Оплату експертизи провести за рахунок позивача ФГ «Газда».

На час проведення експертизи - провадження по справі зупинити.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її проголошення, а у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує в цей же строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя Павлів З.С.