Справа № 456/28/22
Провадження № 2/456/78/2023
УХВАЛА

про прийняття до розгляду заяви про зміну предмету позовних вимог

09 лютого 2023 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Бучківської В. Л. ,

при секретарі Балабанській О.Т.

з участю представника позивача Хромець О.І.

представника відповідача Поронюк І.Б.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Стрий при розгляді справи за позовом Первинної профспілкової організації ТзОВ «Леоні» до директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» Штефана Шмідта, третя особа на стороні відповідача ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» про визнання протиправними дій та зобов`язання до вчинення дій, клопотання представника позивача про прийняття до розгляду позовної заяви,

в с т а н о в и в :

В провадженні Стрийського міськрайонного суду Львівської області перебуває справа за позовом Первинної профспілкової організації ТзОВ «Леоні» до директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» Штефана Шмідта, третя особа на стороні відповідача ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» про визнання протиправними дій та зобов`язання до вчинення дій.

В підготовчому судовому засіданні представник позивача просить суд прийняти до розгляду уточнену позовну заяву та вказує, що предмет та підстава позову є аналогічно заявленим попередньо, зважаючи на встановлені в суді обставини позивачем фактично додатково заявлено позовні вимоги до Марківа Петра Петровича генерального директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ», однак предмет та підстава позову залишилися незмінними.

Представник відповідача - директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» Штефана Шмідта в підготовчому судовому засіданні просить суд зважити на правові приписи ЦПК України щодо прийняття уточненої позовної заяви та врахувати, що уточнена позовна заява містить зміну предмету позову, справа тривалий час перебуває на розгляді в суді, вважає, що сторона позивача навмисно затягує розгляд справи, а у суду є всі підстави для завершення підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду.

Суд заслухавши думку учасників, оглянувши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, 05.01.2022 голова Первинної профспілкової організації ТзОВ «Леоні» В.Горба звернувся до Стрийського міськрайонного суду Львівської області з позовом, в якому просив визнати дії ТзОВ «Леоні» в особі найвищої посадової особи Штефана Шмідта в частині встановлення камер відеоспостереження на робочих місцях працівників ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» без відома та без письмової згоди працівника протиправними. Також просить зобов`язати ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» в особі найвищої посадової особи Штефана Шмідта: Не пізніше 10 днів з дня набрання рішенням законної сили розпочати процедуру внесення змін до Правил внутрішнього трудового розпорядку, в частині проведення відеоспостереження на підприємстві у спосіб: 1. Ухвалити рішення про внесення змін до Правил внутрішнього трудового розпорядку, зміни погодити з профспілкою, ввести в дію зміни до Правил внутрішнього трудового розпорядку або нову редакцію правил, ознайомити працівників зі змінами або з новою редакцією Правил внутрішнього трудового розпорядку; 2. Не пізніше 10 днів, з дня набранням рішенням законної сили розпочати процедуру внесення змін до колективного договору; 3. Отримати письмову згоду працівників ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» на проведення відеозйомки їх на робочих місцях; 4. Довести до відома працівників заводу ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» інформацію про проведення відеоспостереження, в якій зазначити: а) скільки відеокамер встановлено на території заводу; б) в яких приміщеннях та де саме встановлено відеокамери на підприємстві; в) які робочі та інші місця перебувають в зоні охоплення кожної відеокамери; г) вказати зону охоплення відеозйомки кожного робочого місця; д) вказати дату початку та режим роботи кожної відеокамери та всієї системи відеонагляду; е) порядок доступу суб`єкта персональних даних до відомостей про себе.

19.07.2022 на адресу суду представником позивача подано позовну заяву Первинної профспілкової організації ТзОВ «Леоні» до директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» Штефана Шмідта, третя особа на стороні відповідача ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» про визнання протиправними дій та зобов`язання до вчинення дій.

09.02.2023 представником позивача подано до суду позовну заяву Первинної профспілкової організації ТзОВ «Леоні» до директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» Штефана Шмідта, Марківа Петра Петровича генерального директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ», третя особа на стороні відповідача ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» про визнання протиправними дій та зобов`язання до вчинення дій.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить суд задоволити позовні вимоги до директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» Штефана Шмідта, Марківа Петра Петровича генерального директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ», третя особа на стороні відповідача ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» та визнати протиправними дії посадової особи директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» Штефана Шмідта щодо встановлення відеоспостереження на робочих місцях працівників підприємства, зобов`язати директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» Штефана Шмідта, Марківа Петра Петровича генерального директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» видати розпорядження (наказ) про демонтаж пристроїв відеоспостереження, у радіус яких потрапляють робочі місця працівників, які встановлені та експлуатуються без письмової згоди працівників, зона робочого місця яких потрапляє в радіус камер спостереження.

З наведеного вбачається, що до складу учасників, зокрема сторони відповідача включено Марківа Петра Петровича генерального директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» та позовні вимоги, пред`явлені до відповідачів різняться з попередньо заявленими стороною позивача. Зі змісту позовної заяви вбачається, що підстава позову є незмінною, змінився лише предмет позову, і зважаючи на докази, подані стороною відповідача, позов також пред`явлено до співвідповідача, і про такого стороні позивача стало відомо під час розгляду справи в суді.

Заперечуючи доводи сторони позивача про те, що вказану позовну заяву слід вважати уточненою та підтримуючи доводи сторони відповідача, що в даному випадку подано заяву про зміну підстави позову, суд зауважує таке.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, суд у підготовчому судовому засіданні заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Також ЦПК України передбачає право позивача змінити предмет або підставу позову, необхідно чітко розуміти поняття й ознаки цих правових явищ. При цьому, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

12 січня 2022 року Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 234/11607/20, провадження № 61-15126св21 досліджував питання щодо правомірності заяви про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 369/10789/14-ц (провадження № 14-703цс19), застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідками.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення Європейського Суду з прав людини у справі ??"Дія 97" проти України?? від 21 жовтня 2010 року).

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно із частиною третьою статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Такі висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та від 17 серпня 2021 року у справі № 910/19210/15.

Відповідно до частини першої статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання (частина друга статті 189 ЦПК України).

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

На відміну від викладеного, правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Водночас не вважаються зміною підстав позову: доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин; зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Незгода суду з наведеним у позовній заяві правовим обґрунтуванням щодо спірних правовідносин не є підставою для відмови у позові.

Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 (провадження № 12-15гс19) та підтриманий у постанові Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

На підставі наведеного, суд вважає позовну заяву, подану 09 лютого 2023 року заявою про зміну предмету позову, така відповідає вимогам, встановленим ЦПК України, а тому позовну заяву Первинної профспілкової організації ТзОВ «Леоні» до директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» Штефана Шмідта, Марківа Петра Петровича генерального директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ», третя особа на стороні відповідача ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» про визнання протиправними дій та зобов`язання до вчинення дій слід прийняти до розгляду та проводити розгляд справи з урахуванням заяви про зміну предмету позову.

При цьому суд вважає, що в розгляді заяви представника позивача про залучення до участі в справі співвідповідача слід відмовити, оскільки в підготовчому судовому засіданні встановлено, що представником позивача подано заяву про зміну предмету позову.

Є такими, що не заслуговують на увагу доводи представника відповідача про сплату судового збору позивачем, з порушенням вимог Закону «Про судовий збір». При цьому суд звертає увагу, що судовий збір при поданні позовної заяви, яка містила кілька самостійних позовних вимог, сплачено позивачем на виконання вимог ухвали Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 10.01.2022, а тому відсутні підстави для залишення позовної заяви про зміну предмету позову без руху.

Окрім цього, суд вважає, що незважаючи на той факт, що справа перебуває в провадженні тривалий час, сторони на підставі закону здійснюють свої процесуальні права та обов`язки, відповідно до отриманих судом доказів на стадії підготовчого судового засідання подають клопотання і користуються рівними процесуальними правами. На даній стадії в суду відсутні підстави вважати, що сторони та представники сторін зловживають процесуальними правами.

Керуючись ст.ст. 49, 197 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Відмовити представнику позивача Хромець О.І. в розгляді заяви про залучення до участі в справі за позовом Первинної профспілкової організації ТзОВ «Леоні» до директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» Штефана Шмідта, Марківа Петра Петровича генерального директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ», третя особа на стороні відповідача ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» про визнання протиправними дій та зобов`язання до вчинення дій співвідповідача Марківа Петра Петровича генерального директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ».

Відмовити представнику відповідача в задоволенні клопотання про залишення позовної заяви про зміну предмету позову без руху.

Прийняти до розгляду позовну заяву Первинної профспілкової організації ТзОВ «Леоні» до директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» Штефана Шмідта, Марківа Петра Петровича генерального директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ», третя особа на стороні відповідача ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» про визнання протиправними дій та зобов`язання до вчинення дій.

Розгляд справи здійснювати з урахуванням заяви про зміну предмету позову.

Підготовче судове засідання у справі за позовом Первинної профспілкової організації ТзОВ «Леоні» до директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» Штефана Шмідта, Марківа Петра Петровича генерального директора ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ», третя особа на стороні відповідача ТзОВ «Леоні Ваєрінг Системс УА ГмбХ» про визнання протиправними дій та зобов`язання до вчинення дій відкласти до 10 год. 30 хв. 06 березня 2023 року.

Роз`яснити відповідачам, що вони мають право надати відзив на позовну заяву про зміну предмету позову у десятиденний строк з моменту отримання ухвали суду про прийняття позовної заяви. У випадку ненадання відзиву суд згідно вимог ч. 8 ст.178 та ч. 2 ст.191 ЦПК України розгляне справу за наявними матеріалами.

Копію ухвали направити сторонам та їх представникам, третій особі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В.Л.Бучківська