Провадження №2/522/1386/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2023 року м.Одеса

Приморський районний суд м. Одеси

у складі: головуючого судді - Домусчі Л.В.,

за участі секретаря судового засідання Кулябко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: державний нотаріус Приморської державної нотаріальної контори у м.Одеса Маслова Марія В`ячеславівна, про визнання права власності на майно у порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

12.11.2020 року до суду найшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: державний нотаріус Приморської державної нотаріальної контори у м.Одеса Маслова Марія В`ячеславівна, про визнання права власності на майно у порядку спадкування, а саме 213/1000 часток квартири АДРЕСА_1 після смерті дружини позивача ОСОБА_3 .

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 (дружина позивача), яка на день смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . Після її смерті залишилась спадщина, а саме 426/1000 часток квартири АДРЕСА_1 . Спадкоємцями першої черги є мати померлої ОСОБА_2 , відповідач по справі, та її чоловік- ОСОБА_1 , позивач по справі. Після відкриття спадкової справи Державним нотаріусом Другої Одеської нотаріальної контори Масловою М.В., Позивач та відповідач подали до державного нотаріуса заяви про прийняття спадщини. ОСОБА_2 усіляко намагається перешкодити позивачу прийняти спадщину .

З огляду на те, що відповідач не визнає право позивача на спадкування, позивач був змушений звернутись до Приморського районного суду м. Одеси з даним позовом.

Справа була розподілена на суддю Приморського районного суду м.Одеси Кузнецову В.В. згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.11.2020 року.

Ухвалою суду від 17.11.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

Ухвалою суду від 25.11.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

Ухвалою суду від 16.12.2021 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто заявнику.

Постановою апеляційного суду м.Одеси від 22.11.2021 року ухвалу Приморського районного суду м.Одеси від 16.12.2020 року скасовано, справу направлено до Приморського районного суду м.Одеси для продовження розгляду справи.

09.12.2021 року справу повернуто до Приморського районного суду м.Одеси.

15.12.2021 року було здійснено повторний авторозподіл справи та остання була розподілена на суддю Приморського районного суду м.Одеси Домусчі Л.В..

Матеріали справи були передані судді 16.12.2021 року.

Ухвалою суду від 20.12.2021 року провадження у справі було відкрито та призначено до розгляду в підготовчому засіданні на 17.01.2022 року.

У підготовчому засіданні 17.01.2022 року був присутній представник позивача ОСОБА_4 .

Протокольною ухвалою суду відкладено розгляд справи на 14.02.2022 року, у зв`язку з неявкою відповідача та для вирішення питання стосовно судового збору.

Ухвалою суду від 18.01.2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: державний нотаріус Приморської державної нотаріальної контори у м.Одеса Маслова М.В., про визнання права власності на майно у порядку спадкування залишено без руху.

27.01.2022 року представником позивача на електронну адресу суду було надано заяву, якою усунуті недоліки, встановлені ухвалою суду від 18.01.2022 року.

У підготовчому засіданні 14.02.2022 року були присутні представники позивача ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , який просив задовольнити клопотання позивача та витребувати у державного нотаріуса Приморської державної нотаріальної контори у м.Одеса Маслової М.В. належним чином засвідчену копію спадкової справи №106/2015 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Інші учасники справи у підготовче засідання не з`явилися, з Приморської державної нотаріальної контори у м.Одеса 04.02.2022 року на адресу суду надійшла заява, в якій просили справу розглядати за відсутністю представника нотаріальної контори.

Протокольною ухвалою суду визнано неявку відповідачки неповажною яка ознайомилася з матеріалами справи 26.01.2022 року, та відмовлено їй в направлені копії позову, та з метою витребування спадкової справи, розгляд справи відкладено на 21.03.2022 року.

Ухвалою суду від 15.02.2022 року витребувано з Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса належним чином завірену копію спадкової справи №106/2015 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

У підготовче засідання призначене на 21.03.2022 року сторони не з`явилися, 21.03.2022 року представник ОСОБА_1 ОСОБА_4 на електронну адресу суду надав заяву про відкладення, розгляд справи відкладено на 03.05.2022 року.

30.03.2022 року на виконання ухвали суду від 15.02.2022 року з Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса надійшла належним чином завірену копію спадкової справи №106/2015 до майна ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У підготовче засідання призначене на 03.05.2022 року сторони не з`явилися, 21.03.2022 року ОСОБА_2 на електронну адресу суду надала заяву про відкладення, розгляд справи відкладено на 06.06.2022 року.

У підготовче засідання призначене на 06.06.2022 року сторони не з`явилися, розгляд справи відкладено на 20.06.2022 року.

У підготовчому засіданні 20.06.2022 року був присутній представник ОСОБА_1 ОСОБА_4 , ОСОБА_2 у підготовче засідання не з`явилася, на електронну адресу суду надала заяву про відкладення у зв`язку з тим, що знаходиться у лікарні на лікуванні.

Суд протокольною ухвалою задовольнив клопотання відповідачки, зобов`язавши надати довідку про лікування, розгляд справи відкладено на 04.07.2022 року.

У підготовче засідання призначене на 04.07.2022 року ОСОБА_1 не з`явився, 04.07.2022 року представник позивача ОСОБА_4 через канцелярію суду надав заяву, в якій просив закрити підготовче засідання по справі та призначити її до розгляду по суті, справу просив розглядати за відсутністю сторони позивача. Також у зазначеній заяві заперечував проти відкладення розгляду справи.

ОСОБА_2 у підготовче засідання не з`явилася, 28.06.2022 року через канцелярію суду надала заяву, в якій просила розгляд справи відкласти на листопад місяць через її стан здоров`я та враховуючи поради лікарів, при цьому належних доказів не надано. Також зазначила, що має намір виїхати з міста Одеси.

Ухвалою суду від 04.07.2022 року підготовче засідання по цивільній справі закрито та справу призначено до судового розгляду на 07.09.2022 року.

У судове засідання призначене на 07.09.2022 року з`явився представник ОСОБА_1 ОСОБА_4

ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, 31.08.2022 року через канцелярію суду надала заяву, в якій просила розгляд справи відкласти. В матеріалах справи міститься заява Приморської державної нотаріальної контори у м.Одеса щодо розгляду справи за відсутністю представника нотаріальної контори. Розгляд справи відкладено на 01.11.2022 року.

У зв`язку з оголошенням повітряної тривоги, розгляд справи призначений на 01.11.2022 року відкладається на 07.12.2022 року.

У судове засідання призначене на 07.12.2022 року сторони не з`явилися, розгляд справи відкладено на 25.01.2023 року.

У зв`язку з відсутністю електропостачання у приміщені Приморського районного суду м.Одеси, судове засідання призначене на 25.01.2023 року відкладено на 02.03.2023 року.

У судове засідання призначене на 02.03.2023 року сторони не з`явилися. Від представника позивача 02.03.2023 року до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав та просив задовольнити. ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, 01.03.2023 року через канцелярію суду надала заяву, в якій просила розгляд справи відкласти через обстеження та операції. При цьому будь-яких належних доказів в обґрунтування причин неявки суду не надано. В матеріалах справи міститься заява Приморської державної нотаріальної контори у м.Одеса щодо розгляду справи за відсутністю представника нотаріальної контори.

При вирішенні питання щодо розгляду чергової заяви ОСОБА_2 про відкладення розгляду справи через її стан здоров`я , суд враховує, що справа триває у провадженні з листопада 2020 року, в матеріалах справи наявні всі докази, які були витребувані на підставі заяви представника позивача, крім того, відповідачка має можливість надати суду заяву щодо розгляду справи в режимі відео конференції поза межами суду з використанням власних технічних засобів, тому на думку суду причини відкладання є неповажними, та вважає можливим розглянути справу у відсутності сторони позивача.

Жодних, не розглянутих клопотань, від сторін суду не заявлено.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Верховний Суд у постанові від 29 квітня 2020 року у справі №348/1116/16-ц зазначив, що якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи.

Отже, суд вважає за необхідне роз`яснити сторонам по справі, що участь у судовому засіданні є правом, а не обов`язком сторони.

Суд, з метою дотримання розумних строків розгляду справи, належним сповіщенням всіх сторін, вважає можливим розглянути справу за їх відсутності.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Відповідно до ст.268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Крім того, на вимогу зазначених норм процесуального права, датою ухвалення судового рішення, ухваленого за відсутності осіб, які беруть участь у справі, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до ст.268 ЦПК України, датою складення цього судового рішення є 07.03.2023 року.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши матеріали спадкової справи, з`ясувавши всі суттєві обставини, приходить до наступного висновку.

Із матеріалів справи судом встановлено, що позивач, ОСОБА_1 та померла ОСОБА_3 перебували у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 24.10.2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Малиновському районі реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції. (а.с. 148).

ОСОБА_3 на праві власності належала 426/1000 частини квартири АДРЕСА_1 на підставі Договору дарування частини квартири від 05 грудня 2006 року, зареєстрованого в реєстрі за № 5010, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу (а.с. 7).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла дружина позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 23 січня 2015 року Відділом ДРАЦС у м. Одесі реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції, актовий запис за №988 від 23.01.2015 року (а.с. 6).

Відповідно до свідоцтва про народження виданого 17.10.1965 року, актовий запис № 3679, відповідачка- ОСОБА_2 є матір`ю померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З матеріалів спадкової справи №106/2015 відносно спадкодавця ОСОБА_3 вбачається, що позивач ОСОБА_1 , 27.04.2015 року та 06.05.2015 року, та відповідачка ОСОБА_2 , 18.03.2015 року, подали заяви про прийняття спадщини.

За заявами позивача та відповідача, які були подані ними до нотаріусу із додержанням передбаченого законом шестимісячного строку, державним нотаріусом Другої Одеської нотаріальної контори Масловою М.В. була заведена спадкова справа №106/2015 відносно спадкодавця ОСОБА_3 .

Інших спадкоємців, окрім позивача та відповідача, судом не встановлено.

Постановою від 01.02.2021 року за вих..№106д/2015/02-14 держаного нотаріуса Другої Одеської нотаріальної контори Масловою М.В. позивачу було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину на частку вказаної квартири після смерті дружини через відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на зазначену квартиру (а.с.150).

З спадкової справи також вбачається, що на розгляді в Приморському районному суді м.Одеси знаходилась цивільна справа №522/22332/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа державний нотаріус Другої одеської нотаріальної контори Маслова М. В., про усунення від спадщини.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 23 січня 2018 року у складі судді Кічмаренка С. М. позов ОСОБА_2 задоволено.

Усунуто ОСОБА_1 від права спадкування після смерті ОСОБА_3 .

Постановою Апеляційного суду Одеської області від 17 травня 2018 року рішення Приморського районного суду м. Одеси від 23 січня 2018 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 10.06.2020 року постанову Апеляційного суду Одеської області від 17 травня 2018 року залишено без змін.

Вирішуючи спір суд виходить із наступного.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України), крім прав і обов`язків що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 ЦК України.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1269, частина перша статті 1270 ЦК України).

Згідно з статтею 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (стаття 1258 ЦК України).

Відповідно до статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Суд вбачає, що після смерті дружини позивача відкрилась спадщина у вигляді 426/1000 частин квартири АДРЕСА_1 , спадкоємцями першої черги є чоловік померлої ОСОБА_1 та її мати ОСОБА_2 .

Таким чином сторони є спадкоємцями першої черги.

Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (стаття 392 ЦК України).

Порядок оформлення права на спадщину встановлений главою 89 ЦК України, Законом України «Про нотаріат», підзаконними нормативними актами та являє собою визначену законодавством сукупність функцій, притаманну юрисдикційній діяльності судів та нотаріусів.

Верховний Суд у постанові від 09 квітня 2020 року по справі № 2-887/11 врахував, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

У постанові Верховного Суду від 11 березня 2020 року в справі № 210/1609/15-ц (провадження № 61-40313св18) вказано, що "право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України). Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. За змістом статті 392 ЦК України право власності на майно може бути визнано судом у випадку коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право. Установивши, що право позивача ОСОБА_1 на отримання у власність спадкового майна після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 оспорюється ОСОБА_3, а також втрачено оригінали правовстановлюючих документів на спадкове майно, суди дійшли обґрунтованого висновку, що обраний позивачем спосіб захисту (визнання права власності) узгоджується з положеннями статті 392 ЦК України, а ОСОБА_3 є належним відповідачем у справі".

Частиною першою статті 1267 ЦК України визначено, що частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Відповідно до статей 1268, 1296 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Отже, суд вбачає, що частка квартири, яка успадковується кожною стороною по справі після померлої ОСОБА_3 , становить 213/1000 частин квартири АДРЕСА_1 .

Враховуючи те, що позивач є спадкоємцем майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 за законом першої черги, звернувся у встановленому законом порядку та строк з заявою на отримання спадщини, отримавши відмову в оформленні спадщини з підстав відсутності у нього оригіналу правовстановлюючого документа на спадкове майно, натомість, в матеріалах справи наявні належні і беззаперечні докази того, що спадкодавець є власником квартири АДРЕСА_1 , право власності яке у неї виникло з підстав та у порядку, передбаченому законом, а тому право позивача на спадкування за законом підлягає судовому захисту шляхом визнання за ним права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом на 1/2 частки.

Суд, оцінивши наявні у справі докази, на підставі свого внутрішнього переконання та за критеріями їх належності, допустимості і достовірності, давши належну оцінку доказів, приходить до висновку що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та підлягають задоволенню, оскільки ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом першої черги щодо майна померлої дружини, в позасудовому порядку позивач зареєструвати на себе спадщину не має можливості через відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на квартиру, а тому має право на судовий захист.

Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до змісту ч.2 ст.141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи у разі задоволення позову покладаються на відповідача.

Керуючисьст.ст. 10, 1516, 319, 321, 328, 345, 392, 1216, 1218,1219, 1223, 1258, 1261, 1266, 1268, 1270, 1272ЦКУкраїни,ст.ст. 2, 4, 10,13, 19, 30, 43, 49, 7681, 89, 141, 210, 211, 223, 241 247, 258, 259, 263, 265, 268, 354 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 , адреса реєстрації АДРЕСА_2 ), третя особа: державний нотаріус Приморської державної нотаріальної контори у м. Одеса Маслова Марія В`ячеславівна, про визнання права власності на майно в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ) право власності у порядку спадкування за законом на 213/1000 часток квартири АДРЕСА_1 загальною площею 200,5 кв.м, житловою площею 106,4 кв.м. після смерті його дружини - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів (ст.ст.354,355,ЦПК України). Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Повний текст рішення суду складено 07.03.2023 року.

Суддя Домусчі Л.В.