КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №133/1806/17
Провадження №2/133/217/23
У Х В А Л А

15.03.23 м. Козятин

Козятинський міськрайонний суд Вінницької області:

у складі головуючого судді Кучерук І.М.,

за участю секретаря Бірюкової Т.П.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом АТ КБ«ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Служба у справах дітей Козятинської міської ради, про виселення,

ВСТАНОВИВ:

АТ КБ «ПриватБанк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , в якому просить виселити ОСОБА_1 та інших осіб, які зареєстровані та/або проживають у житловому будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , зі зняттям з реєстраційного обліку у органі МВС України, без надання іншого житлового приміщення.

Представником позивача подано заяву про уточнення позовних вимог, в якій останній зазначає третьою особою також Козятинську міську раду та просить: - виселити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , які зареєстровані та/або проживають у житловому будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , зі зняттям з реєстрації місця проживання у відповідному органі реєстрації, що здійснює реєстрацію, зняття з реєстрації місця проживання особи на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради; - зобов`язати Козятинську міську раду надати особам, які підлягають виселенню з житлового будинку по АДРЕСА_1 , у користування інше житлове приміщення.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , які з урахуванням п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України, вважаються такими, що належним чином повідомлені про розгляд справи судом, оскільки до суду повернулися повідомлення з відмітками про відсутність адресатів за місцем проживання, у судове засідання не з`явилися.

Представник третьої особи, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце слухання справи, у судове засідання не з`явився.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 5 ст. 49 ЦПК України у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Відповідачам направлено копії заяв про уточнення позовних вимог, що підтверджується реєстром відправки поштової кореспонденції від 08.12.2020 (а.с.34-40).

Зі змісту цієї статті вбачається, що така зміна можлива до закінчення підготовчого засідання та при умові направленні копії заяви іншій стороні, одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України.

При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Разом з тим не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Такий правовий висновок надано Верховним Судом у постанові від 13.03.2018 у справі № 916/1764/17.

Вивчивши первісну та нову позовні заяви у даній справі, суд вважає, що сторона позивача змінила предмет позову, оскільки доповнила новий позов додатковою вимогою, не змінюючи підставу позову.

Враховуючи те, що представник позивача у встановлений законом строк подав уточнену позовну заяву, то суд вважає за необхідне прийняти її до розгляду та долучити до матеріалів справи, розгляд справи проводити з урахуванням уточнених позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Враховуючи те, що АТ КБ «ПриватБанк» просить зобов`язати Козятинську міську раду надати особам, які підлягають виселенню з житлового будинку по АДРЕСА_1 , у користування інше житлове приміщення, відповідний орган слід залучити у справі як третю особу, що не заявляє самосійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів.

Крім того, на виконання ухвали суду від 28.10.2021, Козятинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хмільницькому районі надано актовий запис №80 від 16.02.2021 про смерть відповідача ОСОБА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Частиною 1 ст. 383 ЦК України та ст. 150 ЖК України закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб.

За змістом ст.ст. 64, 156 ЦК України правом користування житлом, який знаходиться у власності особи, мають члени сім`ї власника (подружжя, їх діти, батьки) та інші особи, які постійно проживають разом з власником будинку, ведуть з ним спільне господарство, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.

Разом з цим, згідно з положеннями ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно зі ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Підставою процесуального правонаступництва є наступництво в матеріальних правовідносинах, унаслідок якого відбувається вибуття сторони, зокрема, внаслідок смерті, зі спірних чи встановлених судом правовідносин майнового характеру. При процесуальному правонаступництві всі процесуальні дії, виконані попередником, є обов`язковими для правонаступника.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

У пунктах 38, 92 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у справі №653/1096/16-ц зроблено висновок, що негаторний позов - це позов власника, який є фактичним володільцем майна, до будь-якої особи про усунення перешкод, які ця особа створює у користуванні чи розпорядженні відповідним майном. Допоки особа є власником нерухомого майна, вона не може бути обмежена у праві звернутися до суду з позовом про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження цим майном, зокрема і шляхом виселення. А тому негаторний позов може бути пред`явлений упродовж всього часу тривання відповідного правопорушення.

У даному випадку правонаступництво відповідача ОСОБА_1 неможливе, оскільки позов пов`язаний, насамперед, з особистими правами самого відповідача, оскільки позивач звертається з вимогами про усунення перешкод, які чинились саме відповідачем, а не його правонаступником.

До такого ж висновку прийшов Верховний Суд у своїй постанові від 05.12.2018 у справі № 185/4881/16-ц.

Враховуючи вказані вище обставини, суд прийшов до висновку, що провадження у справі за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про виселення підлягає закриттю в частині позовних вимог до ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 49, 255, 256, 353, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Прийняти заяву про уточнення позовних вимог у справі за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Служба у справах дітей Козятинської міської ради, про виселення.

Залучити у справу на стороні відповідачів третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Козятинську міську раду (22100, Вінницька обл., м.Козятин, вул.Героїв Майдану, буд.20).

Провадження у справі за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог - Служба у справах дітей Козятинської міської ради та Козятинська міська рада, про виселення закрити в частині позовних вимог до ОСОБА_1 .

Відкласти судове засідання до 11 год. 00 хв. 08.11.2023.

Встановити відповідачам не пізніше п`ятнадцятиденного строку з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити, що у відповідності до ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов в строк для подання відзиву.

Третім особам в п`ятиденний строк з моменту отримання ухвали подати суду свої пояснення щодо вказаних заяв по суті справи, з одночасним направленням копій пояснень та додатків до нього всім учасникам справи та наданням суду доказів про здійснення вказаних дій (ст. 181 ЦПК України).

В судове засідання викликати сторони.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.М. Кучерук