Ухвала

02 березня 2023 року

м. Київ

справа № 214/2637/19

провадження № 61-13002ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Яремка В. В. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Ступак О. В.,

розглянув касаційну скаргу Дніпропетровської обласної прокуратури на рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 серпня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 08 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до держави Україна в особі Державної казначейської служби України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Криворізький відділ поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Дніпропетровська обласна прокуратура, Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу, про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконним діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та рішень судів з вирішення справи по суті

У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до держави України, в особі Державної казначейської служби Україна про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконним діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду. Просила стягнути на її користь 1 074 000, 00 грн на відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 серпня 2021 року позов задоволено частково. Стягнуто з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 900 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 08 лютого 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Апеляційні скарги Державної казначейської служби України та Дніпропетровської обласної прокуратури залишено без задоволення.

Рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 серпня 2021 року змінено, збільшено розмір відшкодування моральної шкоди з 900 000,00 грн до 1 074 000,00 грн. В іншій частині рішення суду залишено без змін.

Обставини подання заявником касаційної скарги на постанову Івано-Франківського апеляційного суду від 28 липня 2021 року

20 грудня 2022 року Дніпровська обласна прокуратура із застосуванням засобів поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 серпня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 08 лютого 2022 року з пропуском строку на касаційне оскарження.

Оскільки повний текст постанови Дніпровського апеляційного суду від 08 лютого 2022 року складено 09 лютого 2022 року, то останнім днем тридцятиденного строку для подання касаційної скарги є 11 березня 2022 року.

Заявник звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою 20 грудня 2022 року.

Згідно зі статтею 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Як на підставу поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження заявник посилався на те, що копія постанови Дніпровського апеляційного суду від 08 лютого 2022 рокуу день її складення йому вручена не була, а надіслана на його електронну адресу лише 09 грудня 2022 року.

Таким чином, касаційна скарга подається у тридцятиденний строк з моменту отримання повного рішення суду апеляційної інстанції.

Вважав, що за вказаних обставин наявні підстави для поновлення строку на касаційне оскарження.

Короткий зміст ухвали про залишення касаційної скарги без руху та доводів заявника на виконання вказаної ухвали

Ухвалою Верховного Суду від 27 грудня 2022 року наведені заявником підстави для поновлення процесуального строку визнані неповажними, запропоновано навести інші підстави для поновлення строку та подати докази на підтвердження їх поважності, зокрема: надати докази невиконання апеляційним судом положень статті 272 ЦПК України щодо направлення сторонам у справі копії оскаржуваного судового рішення та вжиття заявником невідкладних заходів, спрямованих на отримання копії судового рішення, оскільки касаційна скарга подана з тривалим пропуском строку, понад 10 місяців, з дня складення повної постанови.

Також касаційна скарга залишена без руху з підстав несплати судового збору.

Для усунення зазначених вище недоліків надано десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали, а також попереджено про наслідки невиконання ухвали.

На виконання вказаної ухвали заявник подав заяву про поновлення строку на касаційне оскарження та сплатив судовий збір.

Зазначає, що Дніпровський апеляційний суд направив копію повної постанови суду апеляційної інстанції засобами поштового зв`язку на адресу Дніпровської обласної прокуратури 02 грудня 2022 року, яку заявник отримав 13 грудня 2022 року.

Звертає увагу, що надсилання судового рішення в той чи інший спосіб учаснику справи є процесуальним обов`язком суду.

Також пропуск строку на касаційне оскарження обумовлений введенням в Україні воєнного стану, що перешкоджало підготовці процесуальних документів у судових справах у стислі строки.

Вважає, що наведені у сукупності обставини свідчать про поважність причин пропуску процесуального строку на подання касаційної скарги, у зв`язку з чим є підстави для його поновлення.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, вирішуючи питання поновлення строку на касаційне оскарження

У відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з таких підстав.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнанні судом неповажними.

Встановлено, що 08 лютого 2022 року під час апеляційного перегляду цієї справи брав участь представник Дніпропетровської обласної прокуратури Чередниченко К. В.

Того ж дня Дніпровський апеляційний суд проголосив вступну і резолютивну частини постанови за наслідками перегляду рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за апеляційною скаргою Дніпровської обласної прокуратури.

09 лютого 2022 року виготовлено повний текст постанови Дніпровського апеляційного суду від 08 лютого 2022 року.

Зазначена постанова оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень (далі - ЄДРСР) 11 лютого 2022 року.

У лютому 2022 року виготовлено паперові копії постанови суду апеляційної інстанції для надіслання на адреси учасників справи, зокрема і Дніпропетровської обласної прокуратури в порядку статей 272, 386 ЦПК України.

У зв`язку з відсутністю асигнувань на оплату поштових марок, з лютого 2022 року Дніпровський апеляційний суд призупинив відправлення поштової кореспонденції.

22 листопада 2022 року на електронну адресу Дніпровського апеляційного суду від представника Дніпровської обласної прокуратури надійшла заява про надіслання копії повного тексту постанови Дніпровського апеляційного суду від 08 лютого 2022 року

В ухвалі Верховного Суду від 27 грудня 2022 року про залишення касаційної скарги без руху, з урахуванням факту обізнаності заявника про ухвалене апеляційним судом судове рішення, зазначено, що Дніпропетровський обласній прокуратурі необхідно подати докази на підтвердження вчинення дій, направлених для отримання оскаржуваного судового рішення у межах розумного строку з часу складення повного тексту постанови Дніпровського апеляційного суду від 08 лютого 2022 року.

Дніпропетровська обласна прокуратура обумовлює пропущення процесуального строку тим, що в умовах воєнного стану працівники органів прокуратури через вступ до лав Збройних Сил України, територіальної оборони та інших форм протидії збройної агресії проти України, або у зв`язку з небезпекою для життя, відсутністю організаційних або технічних умов, необхідних для виконання роботи, невідворотною силою або іншими обставинами, викликаними воєнним станом, не завжди мають можливість для швидкої підготовки процесуальних документів у судових справах.

Також звертає увагу, що починаючи з 24 лютого 2022 року Російська Федерація постійно проводила обстріли та атаки територій України, що в свою чергу також вплинуло на виконання працівниками обласної прокуратури своїх повноважень, зокрема в несвоєчасному поданні апеляційних та касаційних скарги на рішення судів.

Проте наведені аргументи не знайшли свого підтвердження та не дають підстав для висновку, що Дніпропетровська обласна прокуратурапропустила строк на касаційне оскарження, передбачений статтею 390 ЦПК України, з поважних причин з огляду на таке.

Встановлено, що Дніпропетровська обласна прокуратура зверталась з апеляційною скаргою на рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 серпня 2021 року.

Представник Дніпропетровської обласної прокуратури брав участь у розгляді справи та був присутній у судовому засіданні 08 лютого 2022 року при проголошені вступної та резолютивної частин постанови Дніпровського апеляційного суду,проте не вжив заходів щодо отримання повного тексту постанови в розумні строки, оскільки звернувся за отриманням копії оскаржуваного рішення із значним проміжком часу (22 листопада 2022 року).

Таким чином, Дніпропетровській обласній прокуратурі було відомо про наявність судового рішення Дніпровського апеляційного суду від 08 лютого 2022 року.

Крім того, повний текст постанови Дніпровського апеляційного суду від 08 лютого 2022 року оприлюднено в ЄДРСР 14 лютого 2022 року.

Заявник мав вільний та безоплатний доступ до ЄДРСР (крім періоду з 24 лютого 2022 року до 20 червня 2022 року), що свідчить про відсутність перешкод для ознайомленні зі змістом зазначеного рішення, як до 24 лютого 2022 року, так і після 20 червня 2022 року, та подання касаційної скарги у розумний строк.

Проте з касаційною скаргою Дніпропетровська обласна прокуратура звернулася лише 20 грудня 2022 року, тобто понад 10 місяців після її прийняття.

Вказана процесуальна поведінка заявника не демонструє добросовісності використання своїх процесуальних прав і готовності брати участь у справі на всіх етапах її розгляду.

Верховний Суд також відхиляє доводи заявника, що пропуск строку на касаційне оскарження обумовлений введенням воєнного стану з 24 лютого 2022 року в України, оскільки заявник не надав доказів, що введення воєнного стану перешкоджало вжиттю заходів для отримання повного судового рішення та подання касаційної скарги у розумний строк.

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Враховуючи те, що останній день перебігу процесуального строку на звернення до суду з касаційною скаргою в цій справі припав на період повномасштабного вторгнення Російської Федерації на територію України, ця обставина могла унеможливити дотримання такого строку заявником за умови надання ним до суду належних доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на звернення до суду, та міг бути визнаною поважною причиною для поновлення процесуального строку.

Такі правові висновки викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження

№ 11-107заі22).

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Такими є обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судових рішень, особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати вимогам процесуального закону.

За змістом статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод

(далі - Конвенція) кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Відповідно до частини першої статті 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, складовою якого є юридична визначеність.

Принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. В його основі лежить відоме з римського права положення res judicata (лат. «вирішена справа»), відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, яке вступило в силу, є обов`язковим для сторін і не може переглядатися. Іншими словами, цей принцип гарантує остаточність рішень.

У рішенні від 19 лютого 2009 року у справі «Христов проти України», заява № 24465/04, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, необхідно тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (рішення ЄСПЛвід 28 листопада 1999 року у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania), п. 61). Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду, згідно з яким жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі; повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи (Рішення ЄСПЛ від 03 грудня 2003 року у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), пункт 52).

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі.

Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та від 14 жовтня 2003 року «Трух проти України»).

Статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain), № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Норми, які регулюють строки подання скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» (Peretyaka and Sheremetyev v. Ukraine), № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Отже, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції.

Висновки

Відповідно до частини третьої статті 393, пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнані судом неповажними.

Отже, оскільки ухвалою Верховного Суду від 27 грудня 2022 року зазначені заявником підстави для поновлення строку визнані неповажними, а нові підстави для поновлення строку на касаційне оскарження не знайшли свого підтвердження, у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись пунктом 4 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за скаргою Дніпропетровської обласної прокуратури на рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 серпня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 08 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до держави Україна в особі Державної казначейської служби України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Криворізький відділ поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Дніпропетровська обласна прокуратура, Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу, про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконним діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду, відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Яремко

А. С. Олійник

О. В. Ступак