СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/184/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2023 року Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - П`ятничук І.В.,

за участі секретаря судового засідання Марус А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, відшкодування збитків, пов`язаних з витратами на утримання майна, стягнення заборгованості в порядку реституції, стягнення додаткових витрат на дитину,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва П`ятничук І.В. від 09 вересня 2021 року відкрито провадження у даній цивільній справі.

У судові засідання, що були призначені на 03.10.2022 року, 29.11.2022 року та 07.02.2023 року позивач та її представник не з`явились, хоча про розгляд справи були повідомлені належним чином, про що свідчать наявні у матеріалах справи докази.

Представник відповідача ОСОБА_3 подав до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в зв`язку з невиконанням вимог ухвали суду від 20.06.2022 року.

У зв`язку із систематичною неявкою позивача судом було поставлено на обговорення питання про залишення позовної заяви без розгляду.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

На підставі частин першої та другої статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

За правилами пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Судом встановлено, що позивач був належним чином повідомлений про судові засідання, призначені на 03.10.2022 року, 29.11.2022 року та 07.02.2023 року.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне.

Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 31 серпня2021 року у справі № 570/5535/17 (провадження № 61-6076св21) та від 10 лютого 2022 року в справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20).

Установивши, що позивач, будучи належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, два рази поспіль не з`явився в судове засідання, не скористався правом подати заяву про розгляд справи за його відсутності, суд, дійшов висновку про наявність підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статі 257 ЦПК України, для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду, а тому в задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 слід відмовити.

Крім того, на підставі ч. 9 ст. 158 ЦПК України, вжиті ухвалою суду від 10.09.2021 року заходи забезпечення позову у виді накладення арешту на грошові кошти, слід скасувати.

Враховуючи викладене вище, керуючись ст. 257 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, відшкодування збитків, пов`язаних з витратами на утримання майна, стягнення заборгованості в порядку реституції, стягнення додаткових витрат на дитину - залишити без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Скасувати заходи забезпечення позову, які вжиті згідно ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 10.09.2021 року по цивільній справі № 759/18390/21, якою накладено арешт на грошові кошти ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання в Україні відсутнє), які обліковуються на всіх відкритих рахунках і вкладах чи на збереженні у банках або інших фінансових установах, виявлених державним або приватним виконавцем під час виконавчого провадження, на грошові кошти, що перебувають в управління фондів, трастів інших установ, що в інтересах ОСОБА_2 здійснюють управління його активами, а також на грошові кошти ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання в Україні відсутнє) на рахунках, що будуть відкриті після постановлення ухвали суду про вжиття заходів забезпечення позову, за виключенням грошових коштів, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом в межах суми заявлених позовних вимог - 14 714 072,60 грн.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Суддя: І.В. П`ятничук