Справа № 296/713/23
У Х В А Л А

Іменем України

31 січня 2023 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Рожкова О.С., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист конституційних прав, порушеннями земельного законодавства,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ

1.1. 25.01.2023 ОСОБА_1 (далі позивач) звернулась до Корольовського районного суду м. Житомира з позовною заявою до ОСОБА_2 (далі відповідач), в якій визнати порушення законодавства ОСОБА_2 , як посадовою особою Житомирської міської ради, яким порушено її конституційні права при розгляді клопотання від 27.11.2015 та стягнути з ОСОБА_2 на її користь 93 500 гривень. моральної шкоди; прийняти виклад порушень законодавства, якими порушено конституційні права та заподіяно моральної шкоди ОСОБА_1 розглядом клопотання від 27.11.2015 із зазначенням суті порушень, норм законодавства та доказів.

1.2. В обґрунтування позову зазначила, що відповідач під час розгляду клопотання позивача від 27.11.2015 про надання дозволу на одержання безоплатно у власність земельної ділянки із земель міської ради для будівництва і обслуговування жилого будинку у межах норм безоплатної передачі земельної ділянки у розмірі 0,10 га за адресою: АДРЕСА_1 , чим позивачу завдано душевних страждань, у зв`язку із чим позивач звернулась до суду із позовом.

ІІ. НОРМИ ЗАКОНОДАВСТВА УКРАЇНИ, ЯКІ ПІДЛЯГАЮТЬ ДО ЗАСТОСУВАННЯ

2.1. За змістом частини 1 статті 19 Цивільного процесуального України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

2.2. Справою адміністративної юрисдикції у розумінні п.1 частини першої ст.4 КАС України є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

2.3. За правилами п.1 частини першої ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

2.4. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 186 Цивільного процесуального кодексу України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

ІІІ. ВИСНОВОК СУДУ

3.1. Дослідивши матеріали позовної заяви суд дійшов висновку, що у відкритті провадження слід відмовити, виходячи з наступних підстав.

3.2. Встановлено, що 27.11.2015 року ОСОБА_1 було подано до Житомирської міської ради клопотання про надання дозволу на одержання безоплатно у власність земельної ділянки із земель міської ради для будівництва і обслуговування жилого будинку у межах норм безоплатної передачі земельної ділянки у розмірі 0,10 га за адресою: АДРЕСА_1 .

3.3. Рішенням Житомирської міської ради від 20.06.2019 № 1501 ОСОБА_1 відмовлено у наданні дозволу на розроблення документації із землеустрою.

3.4. Із змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 порушення її конституційних прав обґрунтовує, зокрема тим, що при розгляді її клопотання від 27 листопада 2015 року ОСОБА_2 , як посадовою особою Житомирської міської ради (Житомирський міський голова), не здійснено контролю за додержанням земельного законодавства при розгляді її клопотання про надання дозволу на одержання безоплатно у власність земельної ділянки із земель міської ради для будівництва і обслуговування жилого будинку у межах норм безоплатної передачі земельної ділянки у розмірі 0,10 га за адресою: АДРЕСА_1 , що полягає у:

(1) незаконній відмові здійснити контроль за строком розгляду клопотання від 27.11.2015;

(2) незаконній відмові здійснити контроль за складанням проекту рішення про відмову;

(3) незаконній відмові здійснити контроль за додержанням земельного законодавства та підпункту 8 статті 33 Закону України «Про місцеве самоврядування»;

(4) незаконній відмові здійснити контроль за додержанням земельного законодавства при зазначені підстав для відмови ОСОБА_1 ;

(5) незаконній відмові здійснити контроль за додержанням земельного законодавства при внесенні підстав відмови ОСОБА_1 ;

(6) незаконній відмові внести в порядок денний 49 сесії 7 скликання 20.06.2019 проект рішення про відмову з додатком «Списки громадян, яким відмовлено»;

(7) істотному порушені законодавства незаконною передачею секретарю ради проекту рішення про відмову для оприлюднення

(8) незаконній відмові здійснити контроль за тим, що проект рішення про відмову з додатком №1 «Списки громадян, яким відмовлено» на 49 сесії 7 скликання 20.06.2019 не розглядався;

(9) незаконній відмові здійснити контроль по проекту рішення про відмову з додатком №1 «Списки громадян, яким відмовлено»;

(10) незаконній відмові здійснити контроль, що в додатку до проекту рішення «Списки громадян, яким відмовлено» ОСОБА_1 в пункті 64, а в рішенні від 20.06.2019 №1501 в пункті №115;

(11) незаконній відмові здійснити контроль за дотриманням земельного законодавства при прийнятті рішення 49 сесією 20.06.2019 №1501 про відмову стосовно розгляду клопотання ОСОБА_1 від 27.11.2015, чим не дотримані вимоги чинного законодавства щодо строків і процедури розгляду її клопотання, внаслідок чого їй заподіяна моральна шкода.

3.5. Що ж до заперечення позивача щодо розгляду даної позовної заяви за правилами адміністративного законодавства, слід звернути увагу на наступне:

Статтею 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Згідно зі ст.125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності й спеціалізації та визначається законом.

Судова юрисдикція - це компетенція спеціально уповноважених органів судової влади здійснювати правосуддя у формі визначеного законом виду судочинства щодо визначеного кола правовідносин.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Окрім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є наявність публічно-правового спору, тобто спору, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції і який виник у зв`язку з виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

3.6. Із наведеного вбачається, що до адміністративної юрисдикції відноситься справа, яка виникає зі спору в публічно-правових відносинах, що стосується цих відносин, коли один з його учасників - суб`єкт владних повноважень, здійснює владні управлінські функції, у цьому процесі або за його результатами владно впливає на фізичну чи юридичну особу та порушує їх права, свободи чи інтереси в межах публічно-правових відносин.

3.7. Ознаками приватноправових відносин є юридична рівність та майнова самостійність їх учасників, наявність майнового чи немайнового, особистого інтересу суб`єкта. Спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням приватного права (як правило майнового) певного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин.

3.8. У пункті 7 частини першої ст.4 КАС визначено, що суб`єкт владних повноважень це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

3.9. Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб із органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

3.10. Відповідно до частини п`ятої ст.21 КАС України, вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

3.11. Ураховуючи вищевикладене, при вирішенні судом позову в цій справі, передусім підлягає дослідженню правомірність дій відповідача при розгляді клопотання ОСОБА_1 від 27 листопада 2015 року про надання дозволу на одержання безоплатно у власність земельної ділянки із земель міської ради для будівництва і обслуговування жилого будинку у межах норм безоплатної передачі земельної ділянки у розмірі 0,10 га за адресою: АДРЕСА_1 , що охоплює собою встановлення судом обставин дотримання строків і процедури розгляду клопотання та, як наслідок, надання оцінки правомірності прийнятого за результатами розгляду клопотання рішення про відмову в його задоволенні, тобто відмови у розробленні документації із землеустрою. При цьому, такі обставини не пов`язані з визнанням права власності на земельну ділянку та оспорюванням права власності інших осіб, бо ОСОБА_1 права власності на земельну ділянку не набула.

3.12. Відповідно до сталої практики Верховного Суду, відмова у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки підлягає оскарженню у порядку адміністративного судочинства, якщо рішення органу місцевого самоврядування/органу виконавчої влади, вимоги позивача або ж заперечення відповідача не пов`язані з визнанням права власності на земельну ділянку та оспорюванням права власності інших осіб (постанова ВП ВС від 30 травня 2018 року у справі № 826/5737/16).

3.13. Таким чином, вказаний спір належить до компетенції адміністративного суду, оскільки стосується спору фізичної особи з посадовою особою органу місцевого самоврядування, предметом якого є перевірка законності дій та бездіяльності цієї особи, прийнятих або вчинених нею при здійсненні владних управлінських функцій.

3.14. Враховуючи наведене, спір у даній справі є публічно-правовим та підпадає під юрисдикцію адміністративного суду.

3.15. При цьому, вимога про стягнення моральної шкоди також підлягає розгляду адміністративним судом за правилами ч.5 ст.21 КАС України.

3.16. Враховуючи наявність підстав, передбачених п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України, суд відмовляє у відкритті провадження за позовом ОСОБА_1 .

3.17. Крім того, слід зауважити, що раніше - ОСОБА_1 зверталась до Корольовського районного суду м. Житомира з аналогічними позовами, а саме 15.12.2022, та ухвалою Корольовського районного суду (суддя Драч Ю.І.) від 19.12.2022 відмовлено у відкритті провадження за позовом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ухвалою Корольовського районного суду (суддя Анциборенко Н.М.) від 27.12.2022 відмовлено у відкритті провадження за позовом ОСОБА_1 , 09.01.2023, та ухвалою Корольовського районного суду (суддя Маслак В.П.) від 13.01.2023 відмовлено у відкритті провадження за позовом ОСОБА_1 та роз`яснено позивачу, що вказаний спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства Житомирським окружним адміністративним судом.

Керуючись статтями 19, 186, 260, 261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

1. Відмовити у відкритті провадження у справі №296/713/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист конституційних прав, порушеннями земельного законодавства.

2. Роз`яснити позивачу, що вказаний спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства Житомирським окружним адміністративним судом (вул. Мала Бердичівська, 23, м. Житомир, 10014).

3. Копію ухвали про відмову у відкритті провадження, разом із позовною заявою та доданими до неї документами, надіслати особі, яка її подала. Копія позовної заяви залишається в суді.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 31.01.2023.

Суддя О. С. Рожкова