У х в а л а

06 лютого 2023 року

м. Київ

справа № 756/13053/17

провадження № 61-9ск23

Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.

розглянув касаційну скаргу представника акціонерного товариства «Сенс-Банк», від імені якого діє адвокат Півторак Тарас Олегович, на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 26 липня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 16 лютого 2022 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - акціонерне товариство «Альфа-Банк», про поділ майна подружжя,

В с т а н о в и в:

29 грудня 2022 року АТ «Сенс-Банк», від імені якого діє адвокат Півторак Тарас Олегович (далі - представник), надіслало засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 26 липня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 16 лютого 2022 року.

У касаційній скарзі представник просить суд касаційної інстанції скасувати оскаржувані судові рішення та прийняти нове рішення, про відмову в задоволенні позову.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, з огляду на наступне.

Статтею 390 ЦПК України визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Указану касаційну скаргу подано з пропуском строку. Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження. У тексті касаційної скарги зазначено, що представник не отримував копії постанови суду апеляційної інстанції від 16 лютого 2022 року, а дізнався про неї 27 грудня 2022 року з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Однак представник не надав жодних належних доказів (документів) на підтвердження зазначених обставин, зокрема, доказів недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень. Крім того, з постанови суду апеляційної інстанції вбачається, що скаржник подав апеляційну скаргу, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи

і зобов`язаний слідкувати за рухом справи, так як обов`язок подати касаційну скаргу у передбачений статтею 390 ЦПК України строк покладено саме на учасника справи.

Питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (mutatis mutandis, пункт 27 рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», рішення ЄСПЛ від 14 жовтня 2003 року у справі «Трух проти України»).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип «res judicata» (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

При цьому безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя. Зазначена конвенційна норма зобов`язує, щоб судові процедури були справедливі для обох сторін справи.

Таким чином, Верховний Суд визнає неповажними наведені представником причини пропуску строку на касаційне оскарження рішення Оболонського районного суду міста Києва від 26 липня 2018 року та постанови Київського апеляційного суду від 16 лютого 2022 року.

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Таким чином, представнику протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху навести інші підстави для поновлення строку на касаційне оскарження з наданням належних доказів, які підтверджуватимуть поважність причин пропуску такого строку. Також представнику необхідно зазначити поважні причини, які перешкоджали йому цікавитись розглядом справи в суді апеляційної інстанції у період з 16 лютого 2022 року (дата прийняття оскаржуваної постанови апеляційного суду) до 29 грудня 2022 року (дата надіслання касаційної скарги) та звернутись із касаційною скаргою в межах строку на касаційне оскарження.

Крім того, в порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому розмірі.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Як убачається зі змісту оскаржуваних судових рішень, позов про поділ майна подружжя пред`явлено у вересні 2017 року.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у редакції Закону на час подання позовної заяви, за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою-підприємцем судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено, що з 01 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 1 600,00 грн.

Зі змісту касаційної скарги убачається, що представник просить скасувати рішення першої та апеляційної інстанцій щодо поділу майна, що є у спільній сумісній власності подружжя (квартири).

Судовими рішеннями встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 15 лютого 2008 року вартість спірного майна становила 681 750,00 грн.

З урахуванням зазначеного, при поданні касаційної скарги представнику необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 13 635,00 грн (6 817,50 грн х 1% х 200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету: 22030102, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007. Найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Касаційну скаргу представника необхідно залишити без руху з наданням йому можливості усунути вищевказані недоліки.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У х в а л и в:

Залишити без руху касаційну скаргу Акціонерного товариства «Сенс-Банк», від імені якого діє адвокат Півторак Тарас Олегович, на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 26 липня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 16 лютого 2022 року і надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі неподання заяви для поновлення строку касаційного оскарження або якщо наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко