ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 641/3445/21 Провадження № 2/636/486/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 березня 2023 року місто Чугуїв

Чугуївський міський суд Харківської області

у складі: головуючого - судді Гуменного З.І.,

секретаря судового засідання Шикової К.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чугуєві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей, визначенням місця проживання дітей, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить розірвати укладений 19.11.2011 шлюб, визначити місце проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом з матір`ю; стягнути з відповідача аліменти на утримання неповнолітніх дітей в розмірі 1/3 частини усіх видів його заробітку до досягнення дітьми повноліття та стягнути судовий збір.

Ухвалою суду від 16.07.2021 справа прийнята до провадження та призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.

Сторони у судове засідання не з`явилися, про дату судового засідання повідомлені своєчасно та належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи без участі позивача, але без підпису позивача, яку суд не приймає до уваги, оскільки Відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства заява повинна бути підписана заявником (заявниками) із зазначенням дати. Заява, оформлена без дотримання зазначених вимог, повертається заявнику. Тобто має бути саме фотографія або скановане зображення написаної заяви власноручно або надрукованої та підписаної власноруч на папері або за допомогою електронного цифрового підпису.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В порушення даної норми позивачем надано до суду ксерокопії документів, які належним чином не завірені, про що було зазначено в ухвалі про прийняття справи до провадження.

Крім того, позовна заява викладена російською мовою, з приводу чого суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 ЦПК України, цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Частиною першою ст. 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ятастатті10Конституції України).

Крім того, згідно частини першої ст. 6 Закону України "Про засади державної мовної політики", державною мовою України є українська мова.

Відповідно до частини третьої статті 14 Закону України "Про засади державної мовної політики" сторони, які беруть участь у справі, подають письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою. Відповідно сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою.

За частиною другою статті 10 Конституції України, українська мова має виконувати відповідну державотворчу, на відміну від інших мов, функцію, а отже, бути в постійній дії і максимально працювати у всіх сферах суспільного життя, відіграючи певну роль. Зазначене вказує на підстави для виокремлення української мови із сукупності інших національних мов, якими громадяни України можуть користуватися у повсякденному житті, і для набуття нею обов`язкового загальновживаного статусу. Таке твердження не є приниженням або ігноруванням положень частини другої статті 10 Конституції України про гарантування вільного розвитку, використання й захисту російської, інших мов національних меншин України, оскільки, в частинах першій, другій, третій цієї статті закладено різні завдання і призначення, які не можна змішувати, а отже, й помилково протиставляти одну одній або шукати прояви запрограмованого конфлікту.

Аналогічного висновку прийшов і Верховний Суд в ухвалі від 20.10.2020 по справі № 623/1204/20.

Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України, учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

З огляду на зазначене, позовна заява повинна бути викладена державною (українською) мовою.

Заявник не позбавлений права звернутися до перекладача з метою приведення позовної заяви у відповідність до вимог закону.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного суду від 21.01.2019 року (справа №761/42431/17).

Враховуючи викладене, необхідно застосувати вимоги ч. 11 ст. 187 ЦПК України та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку з наведеним залишення позову без руху з підстав, передбачених Законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185, 258-260 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей, визначенням місця проживання дітей залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя