Справа № 296/589/23
УХВАЛА

Іменем України

"09" лютого 2023 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Адамович О.Й., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Корольовського районного суду м. Житомира із позовом в якому просить: розірвати шлюб зареєстрований Житомирським міськрайонним відділом ДРАЦС, актовий запис №412 між громадянами України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та громадянкою України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; неповнолітню дитину сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 для подальшого проживання залишити з матір`ю ОСОБА_1 ; судові витрати покласти на відповідача.

Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність вимогам статей 175-177 ЦПК України, суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам нормам Кодексу з наступних підстав.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, повне ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

З матеріалів позовної заяви вбачається, що в анкетних даних позивача вказано її прізвище, ім`я та по батькові ОСОБА_1 .

Такі ж анкетні дані (прізвище, ім`я та по батькові) вказані і у долученій до матеріалів справи ID-картки позивача (паспорта громадянина України у вигляді пластикової картки), яка видана 12.12.2022 року за № НОМЕР_1 .

Разом з тим, як вбачається із долученого до матеріалів справи свідоцтва про шлюб, який укладено 14 квітня 2020 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , дружині після державної реєстрації шлюбу присвоєно прізвище ОСОБА_5 .

Таким чином, позивачу необхіднов викласти обставини щодо зміни прізвища після реєстрації шлюбу та уточнити власні анкетні дані (у разі потреби), оскільки в паспорті (ID-картка) від 12.12.2022 прізвище вказано ОСОБА_6 , а в свідоцтві про шлюб від 14.04.2020 року, дівоче прізвище ОСОБА_6 після державної реєстрації змінено на ОСОБА_5 , проте в позовній заяві вказано прізвище ОСОБА_6 (докази щодо зміни прізвища після реєстрації шлюбу з ОСОБА_5 на ОСОБА_6 відсутні).

Крім того, позивачем подано клопотання, в якому просить в зв`язку з скрутним матеріальним становищем звільнити від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 Цивільного процесуального кодексу України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч. 3 ст. 136 Цивільного процесуального кодексу України, з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою про розірвання шлюбу судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" від 03.11.2022 № № 2710-IX, з 01 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2684 гривень.

Таким чином, при звернені позивача до суду з даним позовом, останній необхідно було сплатити судовий збір в сумі 1073,60 грн., за вимогу про розірвання шлюбу.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судових витрат, пов`язаних із розглядом справи, чи зменшення їх розміру являється майновий стан позивача, який позбавляє його можливості здійснити оплату судового збору у визначеному Законом розмірі при зверненні з позовом до суду, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, або позивач належить до категорії осіб вказаних в п.2 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Крім того, за змістом вказаної норми, відстрочення, звільнення від сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого, а також його зменшення є правом суду, а не обов`язком.

При цьому, п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 82 ЦПК України (в ред. 2005 року) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (в ред. 2005 року) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З наведено вбачається, що особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі або надати докази, що вона відноситься до певної категорії осіб, визначених ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір».

На підтвердження незадовільного майнового стану можуть бути надані, наприклад, довідка про доходи за попередній календарний рік, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї.

Разом з тим, позивачем на підтвердження наявності підстав для звільнення від сплати судового збору не подано доказів перебування у відпустці по догляду за дитиною та отримання у зв`язку з цим відповідних виплат, а тому суд не може однозначно визначити соціальний (майновий) стан особи з метою встановлення підстав для звільнення від сплати судового збору.

Крім того, враховуючи наведені норми ст. 8 Закону України «Про судових збір», позивач не зазначила і не надала доказів, що вона відноситься до тієї категорії осіб, за клопотанням яких суд може звільнити від сплати судового збору.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про необхідність залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

Для усунення виявлених недоліків позовної заяви позивачу слід викласти обставини щодо зміни прізвища після реєстрації шлюбу з наданням відповідних доказів, уточнити власні анкетні дані (у разі потреби) та надати докази в підтвердження існування підстав для звільнення від сплати судового збору, які вказані в ст. 8 Закону України «Про судових збір» (відомості про дохід позивача за увесь попередній 2022 календарний рік) або сплатити судовий збір відповідно до вищенаведених ставок судового збору, встановлених Законом України «Про судовий збір».

Судовий збір у розмірі 1073,60 грн. необхідно перерахувати на реквізити для перерахування судового збору: отримувач коштів - ГУК у Жит.обл/Корольов. р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37976485; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA0006832; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу - *;101;__________ (код ЄДРПОУ для юридичних осіб / РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України для фізичних осіб); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Корольовський районний суд м. Житомира.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 136,175, 177, 185, 259, 260 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На виконання ухвали суду позивач має право подати відповідну заяву до суду або направити її засобами поштового зв`язку протягом визначеного строку.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала про залишення позову без руху не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду. Окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку ухвала щодо визначення розміру судових витрат.

Суддя О. Й. Адамович