ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/509/23 Справа № 200/6582/19 Суддя у 1-й інстанції - Куцевол В. В. Суддя у 2-й інстанції - Пищида М. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого Пищиди М.М.

суддів Ткаченко І.Ю., Деркач Н.М.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні в місті Дніпро цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Бабушкінського районного судум. Дніпропетровська від 19 січня 2022 року у справі за позовом акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування збитків, завданих безобліковим споживанням електроенергії, -

В С Т А Н О В И Л А:

У травні 2019 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування збитків, завданих безобліковим споживанням електроенергії.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що відповідачі є споживачами послуг позивача з електропостачання, що підтверджує відкритий особовий рахунок № НОМЕР_1 .

Під час технічної перевірки стану електроприладів обліку і електроустановок за адресою відповідачів: АДРЕСА_1 , 26.09.2017 року було виявлено та зафіксовано Актом № 133446 порушення відповідачами Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562, що виразилось у самовільному підключенні зі зміною схеми підключення повз прилад обліку з метою безоблікового користування електроенергією.

Діями відповідачів позивачу нанесені збитки у вигляді споживання необлікованої електроенергії.

Враховуючи зазначене, з урахуванням уточнених позовних вимог позивач просив суд стягнути солідарно з відповідачів на свою користь 53 465,30 грн., та вирішити питання стосовно судових витрат.

Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 19 січня 2022 року позовні вимоги акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування збитків, завданих безобліковим споживанням електроенергії задоволено.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» вартість спричинених збитків у розмірі 53465 грн. 30 коп.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 480 грн. 25 коп.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 480 грн. 25 коп.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 480 грн. 25 коп.

Стягнуто з ОСОБА_4 на користь акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 480 грн. 25 коп.

Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_1 звернулася до суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що при винесенні рішення судом першої інстанції порушені норми матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Згідно з ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає за потрібне апеляційну скаргу залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані та проживають ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

20.10.2018 року під час технічної перевірки стану електроприладів обліку і електроустановок за адресою відповідачів : АДРЕСА_1 , було виявлено та зафіксовано Актом № 133446 порушення відповідачами Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562, що виразилось у самовільному підключенні зі зміною схеми підключення повз прилад обліку з метою безоблікового користування електроенергією.

Акт про порушення №133446 від 20.10.2018 року був складений в присутності споживача, ОСОБА_1 , відповідно до п. 53 Правил, який остання підписала та отримала екземпляр, будь-яких зауважень не зазначила.

Рішенням комісії, яке оформлене протоколом від 30.10.2018 року № 77/18 визначено розмір збитків у сумі 84478,41 грн. Вказане рішення було отримано ОСОБА_1

06.08.2019 року, було переглянуто рішення від 30.10.2018 року протокол № 77/18 та видано новий протокол № 31/19 в якому було визначено розмір збитків у сумі 53465,30 грн.

Позивачем було складено розрахунок розміру збитків, яким визначено розмір збитків у сумі 53465,30 грн. за період з 20.10.2015 року по 20.10.2018 року.

Розрахунок розміру збитків разом з досудовою претензією були направлені на адресу відповідачів.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що обставини порушення відповідачами ПРРЕЕ та споживання необлікованої електроенергії підтверджені належними і допустимими доказами, тому вимоги про стягнення збитків у розмірі 53465,30 грн є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами роздрібного ринку електричної енергії затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312.

Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, (Методика чинна до 27.07.2019 року) .

Постачання фізичним особам електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією.

За змістом ст.ст. 6, 526, 626-631 ЦК України договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства.

Згідно положень ст.611 ЦК України в разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Відповідно до ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Закон України «Про ринок електричної енергії» визначає, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом (ч.1 ст.77). Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (ч.2 ст.77).

Відповідно до абз. 4 п.п. 5.5.5 п. 5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору.

Відповідно до абз. 20 п.п. 5.5.5 п. 5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Відповідно до п.п. 8.2.5. п. 8.2 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Відповідно до п.п. 8.2.6. п. 8.2. ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Згідно з п.п. 5 п. 3.1 Методики порушенням ПКЕЕН є самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

Згідно пунктом 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, розмір збитків, завданих енергопостачальнику, розраховується відповідно до оформленого акта про виявлене порушення та згідно з Методикою.

З матеріалів справи вбачається, що під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідачів за адресою: АДРЕСА_1 , що проводилась 26.09.2017 року, представниками акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» були виявлені наступні порушення Правил, що зафіксовано у відповідному акті: порушення п.5.5.5, 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії - самовільне підключення зі зміною схеми підключення повз прилад обліку з метою безоблікового користування електроенергією.

Таким чином, відповідачі, які є споживачами електричної енергії та несуть відповідальність за стан електроустановки, допустили самовільне підключення електропроводки до електричної мережі власника будинку поза засобом комерційного обліку з порушенням схеми комерційного обліку з метою безоблікового споживання електроенергії, допустивши порушення ПРРЕЕ.

Дані обставини підтверджуються протоколом засідання комісії від 06.08.2019 року № 31/19, актом про порушення №133446 від 20.10.2018 року, актом технічної перевірки від 20.10.2018 року.

Обсяг недорахованої електроенергії, відповідно до розрахунку розміру відшкодувань збитків, за період з 20.10.2015року, по 20.10.2018 року складає 53465,30грн.

Так, згідно п.п.5 п.3.1 Методики, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

Згідно п.п. «а» п.3.3 Методики якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

З протоколу № 31/19 від 06.08.2019 року засідання комісії з розгляду акта про порушення № 20.10.2018 року №133446 вбачається, що дата останньої технічної перевірки точки обліку 01.02.2008року.

Обсяг недорахованої електроенергії, відповідно до розрахунку розміру відшкодувань збитків по акту № 133446 складає 36453 кВт*г на суму 53465,30 грн.

Колегія суддів вважає, що обчислюючи розмір відшкодування збитків, за період з 20.10.2015року, по 20.10.2018 року, енергопостачальник у відповідності до Методики, вірно розрахував розмір збитків, які становлять 53465,30 грн.

За таких обставин суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги щодо недоведеності факту безоблікового підключення відповідача до електричної мережі спростовуються дослідженим судом Актом про порушення ПРРЕЕ №20.10.2018 року №133446.

Доводи апелянта, що позивачем не надано на підтвердження своїх вимог доказів того хто є власником нерухомого майна, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_1 , колегія суддів не приймає до уваги, оскільки в матеріалах справи наявна копія з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, з якого вбачається що відповідачі є власниками квартири по 1/5 частки кожен (т.1 а.с. 176-177).

Так, колегія суддів зауважує, що відсутність укладеного між сторонами договору не свідчить про відсутність між сторонами відносин з приводу постачання електричної енергії.

Тож, враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги, матеріали справи та зміст оскаржуваного судового рішення не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, які передбачені нормами ЦПК України, як підстави для скасування рішень.

Приведені в апеляційній скарзі інші доводи апелянтом не можуть бути прийняті до уваги, оскільки зводяться до переоцінки доказів і незгоди з висновками суду по їх переоцінці та особистого тлумачення апелянтом норм процесуального закону.

Відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів діючим законодавством не передбачена.

Крім цього, зазначене також узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, відповідно до якої пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» від 18 липня 2006 року).

Будь-яких інших доказів, що спростовують правильність рішення суду в апеляційній скарзі не наведено, тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст. 367, 368, 374, 375, 381- 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 19 січня 2022 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена відповідно до чинного законодавства.

Судді: