ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2023 року

м. Харків

справа № 619/3847/15-ц

провадження № 22-ц/818/119/23

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Маміна О.В.

суддів Пилипчук Н.П., Тичкової О.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Сізонової О.О.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

відповідачі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 третя особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) про оспорювання батьківства та виключення з актового запису про народження дитини даних про батька дитини,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 20 грудня 2021 року, постановлене суддею Жорняк О.М.,

УСТАНОВИВ:

У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, в якому просив виключити відомості про його батьківство з актового запису № 192 від 23 грудня 2020 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), у свідоцтві про народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 20 грудня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати, ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Апеляційна скарга вмотивована тим, що з відзиву на позовну заяву ОСОБА_2 вбачається, що остання не заперечує факт того, що дитина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 не є донькою ОСОБА_1 .. Зауважує, що між ним та відповідачкою відсутній предмет спору, оскільки відповідачка визнає позовні вимоги. Суд першої інстанції вважав, поведінку відповідачки емоційною.

Відзиву на апеляційну скаргу не надходило.

08 лютого 2023 року ОСОБА_5 подала заяву в якій просить задовольнити позовні вимог ОСОБА_1 в повному обсязі, зауважує, що він не є біологічним батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначає, що позивача помилково було записано батьком дитини, тому є необхідність в скасуванні актового запису та виключені відомостей про батька.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України - в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відсутні підстави для виключення з актового запису про народження дитини даних про батька ОСОБА_1 ; оскільки позивачем не доведено належними та допустимим доказами позовних вимог.

Такі висновки суду першої інстанції не відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Судом встановлено, що 26 червня 2019 року між позивачем та відповідачем було укладено шлюб, який зареєстровано Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №2245.

Шлюб між ними було розірвано, про що відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) складено актовий запис № 50 від 28.07.2020 та видано свідоцтво про розірвання шлюбу.

Після розірвання шлюбу у відповідача ІНФОРМАЦІЯ_3 народилась дитина- ОСОБА_4 , батьком якої, відповідно до ст.122 СК України було записано ОСОБА_1 та зроблено відповідний актовий запис.

22 січня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Начальника відділу державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Харків) із заявою про виключення його як батька дитини із актового запису про народження.

Згідно відповіді Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Харків) відділу державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах від 28.01.2021 року ОСОБА_1 рекомендовано звернутися до суду із відповідною позовною заявою про виключення його як батька із актового запису про народження дитини.

Оскільки на час народження дитини позивач та відповідач розірвали шлюб, проте не сплив 10 місячний термін, то реєстрація народження дитини здійснювалась на підставі ч. 2 ст. 122 СК України, згідно якої дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя.

Як на підставу позовних вимог, ОСОБА_1 посилалася на те, що з відповідачкою стосунки не підтримував, подружнє життя припинили. Відповідачка вела своє особисте життя мала стосунки та завагітніла від іншого чоловіка, він не є батьком її дитини.

Стаття 121 СК України містить загальні підстави виникнення прав та обов`язків матері, батька і дитини, за якими: права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125цього Кодексу.

У відповідності до норм статті 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя.

Згідно ч. 2,3 ст. 122 СК України дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. Подружжя, а також жінка та чоловік, шлюб між якими припинено, у разі народження дитини до спливу десяти місяців після припинення їх шлюбу, мають право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану спільну заяву про невизнання чоловіка (колишнього чоловіка) батьком дитини. Така вимога може бути задоволена лише у разі подання іншою особою та матір`ю дитини заяви про визнання батьківства. Якщо дитина народилася до спливу десяти місяців від дня припинення шлюбу внаслідок смерті чоловіка, походження дитини від батька може бути визначене за спільною заявою матері та чоловіка, який вважає себе батьком.

Згідно зі статтею 125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: 1) за заявою матері та батька дитини.

Частиною першою статті 126 СК України передбачено, що походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Отже, за змістом зазначених норм права, походження дитини від певної особи визначається за фактом народження дитини від цієї особи в шлюбі або поза ним, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, документом закладу охорони здоров`я про народження дитини дружиною та свідоцтвом про народження дитини, виданим органом державної реєстрації актів цивільного стану на підставі актового запису про народження.

За життя особи, записаної батьком дитини, ніхто інший, крім нього самого, оспорювати батьківство не має права.

Факт походження дитини від певної особи є підставою для виникнення у цієї особи обов`язків щодо виховання та утримання дитини, визначених розділом ІІІ Сімейного кодексу України, у тому числі обов`язків щодо утримання дитини.

За загальним змістом цих норм обов`язок утримання дитини батьком дитини виникає з підстав походження дитині саме від цього батька або на підставі акта про визнання особи батьком.

Такого обов`язку у особи, яка не визнана батьком дитини не виникає.

Порядок та підстави оспорювання батьківства особою, яка записана батьком дитини передбачений положення ст.136 СК України.

Так, згідно ч.ч.1-3, 5-6 цієї статті особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини.

Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.

Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі сукупності доказів. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК України, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення (стаття 89 ЦПК України).

Доказами у зазначеній категорії справ можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів.

Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі частини другої статті 128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи.

Пунктом 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам роз`яснено, що оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачка ОСОБА_2 у своєму відзиві на позовну заяву наголошувала на тому, що позивач не є батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Що його було записано батьком у відповідності до положень ч.2 ст. 122 СК України оскільки після розірвання шлюбу не минуло 10 місяців. До суду апеляційної інстанції ОСОБА_2 надала заяву про визнання позовних вимог ОСОБА_1 та просила суд виключити відомості про батьківство ОСОБА_1 у актовому записі №192 від 23.12.2020 року про народження доньки ОСОБА_4 як про батька, оскільки він не є батьком дитини.

Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 14 червня 2021 року призначено по справі судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам сектору молекулярно-генетичних досліджень відділу біологічниї досліджень Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України ( 61036, м. Харків, вул. Ковтуна,34). На розгляд експертизи поставлено наступні запитання: Чи наявне кровне споріднення між батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , матір`ю якої є ОСОБА_2 ; Якщо так, то чи являється ОСОБА_1 біологічним батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на підставі проведеної судово-генетичної експертизи.

У суді апеляційної інстанції відповідачка зазначила, що не з`явилась для проходження, призначеної судом молекулярно-генетичної експертизи, у зв`язку із відсутністю коштів на проїзд до місця проведення експертизи.

Відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Зі змісту повідомлення про неможливість проведення експертизи від 28.08.2021 року вбачається, що експертиза не була проведена у зв`язку з неявкою ОСОБА_2 та малолітньої ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 206 ЦПК позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Відповідачка ОСОБА_2 визнала позовні вимоги, подавши відповідну заяву, як суду першої, так і апеляційної інстанції.

Враховуючи, що експертиза не була проведена у зв`язку із ухиленням відповідачки від участі у її проведенні, та з огляду на заяву ОСОБА_2 про визнання позову, колегія суддів вважає можливим визнати обставини, на підтвердження яких було призначено експертизу, а саме, відсутність кровного споріднення між ОСОБА_1 та малолітньою ОСОБА_4 .

Беручи до уваги вищезазначене, судова колегія доходить висновку, що дійсно ОСОБА_1 не є батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Мати дитини ОСОБА_2 наголошує, що позивача було записано батьком дитини через положення закону ч.2 ст. 122 СК України, тому також просила суд виключити відомості про нього як про батька дитини. За таких обставин позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Разом з тим вимоги про зобов`язання відділу державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) внести зміни до актового запису задоволенню не підлягають, оскільки рішення суду про виключення відомостей про батьківство із актового запису є підставою для внесення відповідних змін.

Згідно п.п.1, 4 ч.1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, та порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

За таких обставин, рішення суду підлягає скасування з ухваленням нового про задоволення позову про виключення відомостей про батьківство позивача із актового запису про народження дитини ОСОБА_4 .

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374 ч. 1 п. 2, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 20 грудня 2021 року скасувати.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про оспорювання батьківства та виключення з актового запису про народження дитини даних про батька дитини задовольнити частково.

Виключити відомості про батьківство ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , як батька дитини, із актового запису №192 від 23 грудня 2020 року про народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що складений відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків).

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку тільки в випадках передбачених частиною 3 статті 389 Цивільного процесуального кодексу України безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий О.В.Маміна

Судді Н.П. Пилипчук

О.Ю. Тичкова

Повний текст постанови складений 09 лютого 2023 року.