У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 травня 2023 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Бедьо В.І.,

з участю секретаря судових засідань Пазяк С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород заяву подану представником відповідача Сідун О.С. про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 травня 2018 року по справі №308/12171/17 за позовною заявою акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

23 травня 2018 року Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області ухвалив заочне рішення по справі по справі №308/12171/17 за позовною заявою акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитною лінію № 002-06000-170513.

До суду надійшла заява від представником відповідача ОСОБА_2 про перегляд вказаного заочного рішення, в якій заявник просить скасувати заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23.05.2018 і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування заяви вказує, що зазначене заочне рішення підлягає перегляду виходячи з того, що відповідачу не було відомо про розгляд справи, оскільки він не був повідомленим про судове засідання та не отримав рішення.

Також посилається на те, що судом прийнято рішення на підставі матеріалів і доказів наданих лише позивачем, що призвело на його думку до неповного з`ясування обставин та прийняття рішення яке не ґрунтується на вимогах Закону.

Заявник та інші учасники процесу в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду даної заяви, а тому суд розглядає таку за їх відсутності, оскільки відповідно до вимог ч.1 ст.287ЦПК України така неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши зміст поданої заяви про перегляд заочного рішення та матеріали цивільної справи №308/12171/17, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 284ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Як вбачається з матеріалів справи, 23 травня 2018 року Ужгородським міськрайонним судом ухвалено заочне рішення у справі №308/12171/17 за позовною заявою акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитною лінію № 002-06000-170513.

Водночас, ч. 1 ст. 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи слідує, що судом було повідомлено відповідача про день, час та місце розгляду справи належним чином. Відтак, відповідачу було відомо про розгляд справи в суді. Про поважні причини неявки у судові засідання відповідачем суду повідомлено не було.

З огляду на вказане, суд вважає, що твердження заявника про неналежне повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи є таким, що не відповідає дійсності.

Судом вжито всіх заходів щодо повідомлення відповідача про час та місце судового засідання з розгляду справи, однак останній, не виконав свої процесуальні обов`язки щодо отримання судового виклику та явки в судове засідання.

Також суд розглядаючи другу умову для скасування заочного рішення виходить з того, що відповідно до ст. 288 ЦПК України відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення повинен зазначити такі обставини, та такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку ухвалив би принципово інше рішення.

На необхідність з`ясування наявності доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення неодноразово звертав увагу Верховний Суд України при підготовці Узагальнень судової практики щодо ухвалення та перегляду судами заочних рішень, зазначаючи, що зв`язку з практикою скасування заочного рішення без з`ясування, чи є у відповідачів докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, в результаті нове ухвалене рішення після скасування заочного рішення є аналогічним. Тому касаційний суд наголошує, що правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у цивільно-процесуальному законі, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Однак, заявником не наведено та не надано суду будь-яких доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи, та могли б призвести до ухвалення протилежного за змістом рішення, про перегляд якого просить заявник.

З урахуванням наведеного, суд приходить до переконання, що відсутні підстави для скасування судового рішення, тому заява про його перегляд підлягає залишенню без задоволення.

При цьому суд роз`яснює заявнику, що відповідно до ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст.260, 287, 288, 354, 355 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 травня 2018 року по справі №308/12171/17 за позовною заявою за позовною заявою акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитною лінію № 002-06000-170513 - залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Бедьо В.І.