Ухвала

Іменем України

27 січня 2023 року

м. Київ

справа № 947/3977/20

провадження № 61-805ск23

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Крата В. І., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником Крижевським Андрієм Станіславовичем , на ухвалу Одеського апеляційного суду від 15 грудня 2022 року в складі колегії суддів: Кутурланової О. В., Орловської Н. В., Чорної Т. Г. у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова» до ОСОБА_1 про стягнення боргу,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Київського районного суду м. Одеси від 29 жовтня 2020 року з ОСОБА_1 стягнуто на користь ОСББ «На Скворцова» заборгованість по внескам та платежам співвласників об`єднання за період з 01 квітня 2017 року по 01 лютого 2020 року в сумі 55 663,36 грн, інфляційні втрати в сумі 9 198,77 грн та 3% річних в сумі 3 487,72 грн. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 04 лютого 2021 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду

м. Одеси від 29 жовтня 2020 року залишено без задоволення.

27 жовтня 2022 року представник ОСОБА_1 - Крижевський А. С. подав апеляційну скаргу на заочне рішенням Київського районного суду м. Одеси від

29 жовтня 2020 року із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження. Клопотання мотивоване тим, що оскаржене рішення ним вперше отримано 15 лютого 2022 року, після чого, з 24 лютого 2022 року в Україні запроваджено воєнний стан, що є поважними причинами поновлення процесуальних строків.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 28 листопада 2022 року апеляційну скаргу залишено без руху. ОСОБА_1 надано строк для подання обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення Київського районного суду м. Одеси від 29 жовтня 2020 року із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Апеляційний суд зазначив, що апеляційна скарга на заочне рішення Київського районного суду м. Одеси від 29 жовтня 2020 року подана через 1 рік та 6 місяців після постановлення ухвали про залишення без задоволення заяви про перегляд вказаного заочного рішення та через три місяці після ознайомлення адвоката Крижевського А. С. з матеріалами справи. Приймаючи до уваги, що звертаючись із заявою про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 , як учасник справи та заявник у випадку звернення із заявою про перегляд заочного рішення, протягом 1,6 року не цікавилася провадженням у її справі, клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду не містить посилань на причини та обставини, що об`єктивно перешкоджали та унеможливили подачу апеляційної скарги у визначений законом строк, а також зважаючи на положення частини другої статті 358 ЦПК України, якою передбачено, що незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про ненаведення апелянтом поважних причин такого тривалого зволікання із подачею апеляційної скарги.

На виконання ухвали Одеського апеляційного суду від 28 листопада 2022 року про залишення апеляційної скарги без руху від представника ОСОБА_1 - Крижевського А. С. до суду апеляційної інстанції надійшла заява про усунення недоліків та про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду. В обґрунтування підстав поновлення строку заявник посилається на те, що ОСОБА_1 не була повідомлена про розгляд її заяви про перегляд заочного рішення та копію ухвали не отримувала. Крім того, з кінця 2020 року

ОСОБА_1 перебувала на пізніх місяцях вагітності та протягом 2021 року проходила систематичне лікування. Також заявник посилається як на поважну причину пропуску строку на апеляційне оскарження на введення воєнного стану на території України, постійні обстріли м. Одеси, сигнали повітряної тривоги, що становлять небезпеку для життя громадян, відсутність електропостачання та зв`язку, водопостачання і просить поновити строк на апеляційне оскарження заочного рішення Київського районного суду м. Одеси від 29 жовтня 2020 року.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 15 грудня 2022 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Київського районного суду м. Одеси від 29 жовтня 2020 року відмовлено.

Апеляційний суд виходив із того, що з матеріалів справи вбачається, що ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 04 лютого 2021 року заяву

ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду

м. Одеси від 29 жовтня 2020 року залишено без задоволення. Відомості про обізнаність заявниці про дату та час судового засідання в матеріалах справи відсутні. Разом з тим, 15 липня 2022 року до суду першої інстанції звернувся представник ОСОБА_1 - Крижевський А. С. із клопотанням про ознайомлення з матеріалами справи та відповідно до його розписки на вказаному клопотанні ознайомився зі всіма матеріалами справи 22 липня 2022 року. Приймаючи до уваги, що адвокат Крижевський А. С. діяв на підставі ордеру про надання правничої правової допомоги від 03 лютого 2022 року і був наділений повним обсягом повноважень, у тому числі і правом апеляційного оскарження рішення суду, а також враховуючи, що з моменту ознайомлення з матеріалами справи та отримання копії рішення до моменту подання адвокатом апеляційної скарги - 27 жовтня 2022 року пройшло понад три місяці, колегія суддів дійшла висновку про пропуск ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження ухваленого у справі рішення, встановленого статтею 354 ЦПК України. При цьому, у клопотанні адвоката не наведено жодної обставини, яка б перешкоджала особисто адвокату, як повноважному представнику ОСОБА_1 у передбачений законом строк звернутися з апеляційною скаргою на рішення суду. Приймаючи до уваги, що ОСОБА_1 уповноважила адвоката

Крижевського А. С. представляти її інтереси, а також його ознайомлення

22 липня 2022 року з матеріалами справи, включаючи і оскаржуване рішення та ухвалу про відмову у перегляді заочного рішення, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність поважних причини та обставини, що об`єктивно перешкоджали та унеможливили подачу апеляційної скарги у визначений законом строк. Разом з тим, питання поновлення строку на оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, адже такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 05 вересня 2022 року у справі № 697/2360/21 (провадження № 61-4902св22). Звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою 27 жовтня 2022 року, тобто після спливу строку, передбаченого частиною першою статті 354 ЦПК України, не відповідає критеріям розумного строку, адже після отримання копії судового рішення та подання апеляційної скарги минуло понад три місяці. Особа, яка заявляє клопотання про поновлення встановленого законом процесуального строку, повинна надати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами. Доказів того, що неподання апеляційної скарги раніше ніж 27 жовтня 2022 року зумовлено введенням воєнного стану в Україні заявником не надано.

Таким чином, апеляційний суд дійшов висновку, що заявник не довів поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження заочного рішення Київського районного суду м. Одеси від 29 жовтня 2020 року.

12 січня 2023 року представник ОСОБА_1 - Крижевський А. С. подав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Одеського апеляційного суду від

15 грудня 2022 року. Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційний суд необґрунтовано відмовив у задоволенні клопотання про поновлення процесуального строку.

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Одеського апеляційного суду від 15 грудня 2022 року слід відмовити з наступних підстав.

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (VOLOVIK v. UKRAINE, N 15123/03, § 53, 55, ЄСПЛ, від 06 грудня 2007 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Європейський суд з прав людини вказав, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, як у цій справі, де нібито складне економічне становище перешкоджало відповідачу сплатити державне мито, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності, так як і перегляд в порядку нагляду. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо як у цій справі, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Відповідно до частини першої статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (частина четверта статті 287 ЦПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (частина друга статті 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу (частина третя статті 354 ЦПК України).

Копії повного судового рішення вручаються учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, негайно після проголошення такого рішення. Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє (частини перша, сьома стаття 272 ЦПК України).

Суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними (пункт 4 частини першої статті 358 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 грудня 2021 року в справі № 592/6701/19 (провадження № 61-15286св20) зазначено, що «суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними (пункт 4 частини першої статті 358 ЦПК України). Наведені вимоги процесуального закону унеможливлюють відкриття апеляційного провадження та апеляційний перегляд справи до вирішення питання щодо поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження».

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 521/2816/15-ц (провадження

№ 61-14230сво18) зазначено, що «апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Вказане процесуальне порушення є самостійною підставою для скасування як оскарженого судового рішення апеляційного суду, так і ухвали апеляційного суду про поновлення строку на апеляційне оскарження і відкриття апеляційного провадження, та направлення справи до апеляційного суду зі стадії відкриття апеляційного провадження». Суд апеляційної інстанції не навів мотивів, за яких уважав причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції поважними. Сама по собі вказівка про наявність поважних причин для поновлення строку та/або погодження з доводами особи, яка подала апеляційну скаргу та відповідне клопотання, з урахуванням отримання представником ОСОБА_2 копії рішення 20 липня 2020 року, не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції».

Згідно із пунктом 4 частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Апеляційний суд встановив, що представник ОСОБА_1 - Крижевський А. С. у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначав, що оскаржене заочне рішення Київського районного суду м. Одеси від 29 жовтня

2020 року ним вперше отримано 15 лютого 2022 року, з ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 04 лютого 2021 року про перегляд рішення представник ОСОБА_1 ознайомлений 22 липня 2022 року, з моменту ознайомлення з матеріалами справи та отримання копії рішення до моменту подання адвокатом апеляційної скарги пройшло понад три місяці, скаржником не наведено поважних причин та не надано доказів на підтвердження обставин, що перешкоджали подати йому апеляційну скаргу у встановлений законом строк та не надано доказів того, що неподання апеляційної скарги раніше ніж 27 жовтня

2022 року зумовлено введенням воєнного стану в Україні.

За таких обставин суд апеляційної інстанції зробив обґрунтований висновок про відмову у відкритті апеляційного провадження.

ЄСПЛ зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду, як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня

1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Аналіз змісту касаційної скарги та оскарженого судового рішення свідчить, що правильне застосовування судом апеляційної інстанції норм процесуальногоправа є очевидним, а касаційна скарга - необґрунтованою.

Керуючись статтями 260, 390, 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Одеського апеляційного суду від 15 грудня 2022 року у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова» до ОСОБА_1 про стягнення боргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Краснощоков

І. О. Дундар

В. І. Крат