ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

02 лютого 2023 року

м. Харків

справа № 953/19259/20

провадження № 22-ц/818/62/23

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого Пилипчук Н.П.,

суддів Тичкової О.Ю., Маміної О.В.

за участю секретаря Гармаш К.В.

учасники справи:

позивач : ОСОБА_1 ,

відповідач: Національний технічний університет "Харківський політехнічний інститут"

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Валки цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Національного технічного університету "Харківський політехнічний інститут" про визнання неправомірним зменшення тарифного розряду посадового окладу, з апеляційною скаргою Національного технічного університету «Харківський політехнічний інститут» на рішення Київського районного суду м. Харкова від 09 вересня 2021 року, в складі судді Садовського К.С.,

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2020 р. ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просила визнати неправомірними дії Національного технічного університету «Харківський політехнічний інститут» щодо зменшення тарифного розряду заробітної плати професора до 16 тарифного розряду (асистента); зобов`язати НТУ «ХПІ» вчинити дії щодо перерахунку та виплати (з урахуванням фактично проведених виплат) з дня переведення на посадовий оклад асистента (01.12.2016), заробітній плати згідно тарифного розряду 19 (доцента) враховуючи відповідний оклад за посадою, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення), що проведено за ці роки; стягнути з НТУ «ХПІ» на її користь компенсацію нанесеної за 4 роки моральної шкоди на суму 50000 грн.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги посилалась на те, що вона працює на посаді професора кафедри інформатики та інтелектуальної власності НТУ «ХПІ», має ступінь доктора наук із соціальних комунікацій та звання старшого наукового співробітника, науковий стаж роботи 42 роки, з них 17 років - педагогічного стажу. В НТУ «ХПІ» працювала з 2006 року за сумісництвом на посаді доцента кафедри інформатики та інтелектуальної власності. У зв`язку з присудженням наукового ступеня доктора наук із соціальних комунікацій з 01.09.2013 р. по 31.05.2017 р. працювала за сумісництвом на посаді професора кафедри інформатики та інтелектуальної власності. 3 01.06.2017 р. перейшла на постійну роботу в університет за строковим трудовим договором терміном до 31.05.2022 р. на посаду доцента кафедри інформатики та інтелектуальної власності на повний робочий день, а з 01.09.2017 р. перейшла на посаду професора кафедри, як обрану за конкурсом. Оскільки за пільговий період до 2 років під час її перебування на посаді професора (2013-2017 рр. за сумісництвом) вона не отримала звання професора, то відділ кадрів НТУ «ХПІ» призначив їй посадовий оклад асистента (тарифний розрад 16), тобто знизив тарифний розряд з 19 (доцент) до 16 (асистент) без її згоди. Своє рішення Відповідач мотивував, посилаючись на п. 6.2. Наказу МОН №90 від 2.04.1993 р.: «... якщо після закінчення двох років перебування на посаді професора чи доцента вчене звання не присвоєне, цим особам встановлюється оклад асистента (викладача) з урахуванням наявності наукового ступеня, а при переході на ці посади з посад доцента, старшого викладача - оклад доцента, старшого викладача». При цьому Відповідач акцентує свою увагу тільки на початку фрази стосовно асистента та ігнорує кінець фрази - при переході на ці посади з посади доцента - оклад доцента».

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 09 вересня 2021 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано неправомірними дії Національного технічного університету "Харківський політехнічний інститут" щодо зменшення ОСОБА_1 тарифного розряду заробітної плати посади професора до 16 тарифного розряду (асистента). Зобов`язано Національний технічний університет "Харківський політехнічний інститут" вчинити дії щодо перерахунку та виплати ОСОБА_1 з дня переведення на посадовий оклад асистента (01.09.2017 р.) заробітної плати згідно тарифного розряду 19 (доцента) враховуючи відповідні оклади за посадою, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення), що проведено у період з 01.09.2017 по 09.09.2021. Стягнуто з Національного технічного університету "Харківський політехнічний інститут" на користь ОСОБА_1 витрати на оплату судового збору в сумі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп. В іншій частині в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

В апеляційній скарзі представник НТУ «ХПІ» просить рішення суду першої інстанції скасувати в частині задоволених позовних вимог та постановити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу апелянт вказує на порушення судом норм матеріального права та неправильне застосування норм процесуального права. Зазначає, що установлення розміру посадового окладу обраному чи призначеному на посаду професора працівникові (без вченого звання професора) на рівні 20-го тарифного розряду обмежується терміном до двох років. Вказує, що для правильного розгляду справи по суті суд першої інстанції мав би звернути увагу, коли позивача було вперше обрано чи призначено на посаду професора, який тарифний розряд їй при цьому було встановлено, чи звільнялася позивач з посади професора та коли відповідачем знижено посадовий оклад у зв`язку із не присвоєнням вченого звання. Зазначає, що у повній відповідності до вимог чинного законодавства при першому призначенні на посаду професора позивачу було встановлено оклад професора, що відповідає 20 тарифному розряду. Звертає увагу на те, що протягом строку до двох років перебування на посаді професора за сумісництвом позивач вчене звання професора не здобула, у зв`язку з цим, наказом № 194 С від 01 лютого 2016 року позивачу, працюючій на посаді професора, що не має вченого звання професора, з 09.01.2016 року встановлено оклад асистента з урахуванням наявності наукового ступеня. Вказує, що при черговому призначенні на посаду професора (01.09.2017) позивачу було встановлено оклад, що відповідає 16 тарифному розряду, оскільки право отримувати оклад професора особа вже вибрала у попередніх періодах, а на відповідну посаду (професора) вперше призначалася, займаючи посаду завідувача відділом ДУ Інститут медичної радіології.

ОСОБА_1 надала до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначила, що доводи відповідача зводяться до того, що позивачу було встановлено оклад, що відповідає 16 тарифному розряду, оскільки право отримувати оклад професора особа вже вибрала у попередніх періодах, а на відповідну посаду професора вперше призначалася, займаючи посаду завідувача відділом ДУ «Інститут медичної радиології». Між тим, позивач вказує, що призначення на посаду професора було не черговим, а першим, оскільки за відповідною процедурою на засіданні Вченої ради НТУ «ХПІ» ОСОБА_1 була обрана за конкурсом із заключенням строкового трудового договору, чого не було при займанні цій посади за сумісництвом. Зазначає, після закінчення двох років працівник, якому не присвоєно вчене звання професора, продовжує обіймати посаду професора, а посадовий оклад йому встановлюється на рівні 19-го тарифного розряду, передбаченого за посадою доцента, з якої він обирався. Звертає увагу суду, що відповідачем не надано будь-яких доказів, що стосувалися б предмету спору.

У відповідності до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. ст. 4, 5 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернути до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, який здійснюється судом у спосіб, визначений законами України.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 з 2006 року працювала в НТУ «ХПІ» за сумісництвом на посаді доцента кафедри інформатики та інтелектуальної власності.

Позивач має ступінь доктора наук із соціальних комунікацій та звання старшого наукового співробітника, науковий стаж роботи 42 роки, з них 17 років - педагогічного стажу.

Так, ОСОБА_1 в період роботи з 01.02.2016 по 30.06.2016 р. встановлено оклад на рівні 16 тарифного розряду (асистента) як особі, яка перебуваючи на посаді професора, вибрала два роки перебування на посаді із окладом професора та не здобула вчене звання професора. При цьому на посаду професора була призначена, перебуваючи на посаді зав. відділом ДУ Інститут медичної радіології АМН.

В період з 01.07.2016 по 31.08.2016 позивач не перебувала у трудових відносинах з НТУ «ХПІ».

В період роботи з 01.09.2016 по 31.05.2017 позивачу встановлено оклад на рівні 16 тарифного розряду (асистента) як особі, яка перебуваючи на посаді професора, вибрала два роки перебування на посаді із окладом професора та не здобула вчене звання професора. При цьому на посаду професора була призначена , перебуваючи на посаді зав. відділом ДУ Інститут медичної радіології АМН.

В період роботи з 01.06.2017 по 31.08.2017 позивач перебувала на посаді доцента і отримувала оклад доцента на рівні 19 тарифного розряду із урахуванням наявного вченого звання старшого наукового співробітника.

01.09.2017 при черговому призначенні на посаду професора позивачу було встановлено оклад, що відповідає 16 тарифному розряду, оскільки право отримувати оклад професора особа вже вибрала у попередніх періодах, а на відповідну посаду (професора) вперше призначалася, займаючи посаду завідувача відділом ДУ Інститут медичної радіології.

Отже, відповідачем було визначено ОСОБА_1 16-й тарифний розряд, що відповідає посаді асистента.

Умови оплати праці науково-педагогічних працівників вищих навчальних закладів ІІІ - IV рівнів акредитації врегульовані наказом Міністерства освіти і науки України від 16.09.2005 року № 557 «Про впорядкування умов оплати праці та затвердження схем тарифних розрядів працівників навчальних закладів, установ освіти та наукових установ», а також наказом Міністерства освіти України від 02.04.93 року № 90 «Про затвердження Інструкції про оплату праці та розміри ставок заробітної плати професорсько-викладацького складу вищих навчальних закладів», що застосовується в частині, яка не суперечить умовам оплати праці, визначеним наказом МОН України № 557.

Відповідно до додатку 2 до наказу Міністерства освіти і науки України від 26.09.2005 р. № 557 «Про впорядкування умов оплати праці та затвердження схем тарифних розрядів працівників навчальних закладів, установ освіти та наукових установ» науково-педагогічним працівникам, які обрані чи призначені на посаду професора, не маючи відповідного вченого звання, один раз строком до двох років від часу першого обрання чи призначення встановлюється 20 тарифний розряд.

Відповідно до п. 6.2. Інструкції про оплату праці та розміри ставок заробітної плати професорсько-викладацького складу вищих навчальних закладів, затвердженої наказом Міністерства освіти України від 02.04.93 р. № 90, якщо після закінчення двох років перебування на посаді професора вчене звання не присвоєно, такій особі встановлюється оклад асистента (викладача) з урахуванням наявності наукового ступеня, а при переході на цю посаду з посад доцента, старшого викладача оклад доцента, старшого викладача.

Отже, науково-педагогічний працівник, який не має вченого звання професора, може претендувати на заміщення такої посади з встановленням йому посадового окладу на рівні 20 тарифного розряду на термін не більше двох років. Якщо за ці два роки працівник не здобув вченого звання професора, йому встановлюється тарифний розряд за посадою, з якої він перейшов на посаду професора.

Таким чином, Інструкцією про оплату праці та розміри ставок заробітної плати професорсько-викладацького складу вищих навчальних закладів, затвердженої наказом Міністерства освіти України від 02.04.93 р. № 90 передбачено, що при переході на посаду професора з посад доцента, старшого викладача особі повинен бути встановлений оклад доцента, старшого викладача.

Оскільки з 01.09.2013 р. по 31.05.2017 р. ОСОБА_1 працювала в НТУ «ХПІ» за сумісництвом на посаді професора кафедри інформатики та інтелектуальної власності, з 01.06.2017 р. перейшла на постійну роботу в університет за строковим трудовим договором терміном до 31.05.2022 р. на посаду доцента кафедри інформатики та інтелектуальної власності на повний робочий день, а з 01.09.2017 р. перейшла на посаду професора кафедри, як обрану за конкурсом та після закінчення двох років перебування на посаді професора вчене звання їй не присвоєно, отже їй необхідно було встановити як такій, що перейшла на посаду професора кафедри з посади доцента (19 тарифний розряд).

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог в частині визнання неправомірними дій відповідача щодо зменшення тарифного розряду заробітної плати професора до 16 тарифного розряду (асистента) та зобов`язання НТУ «ХПІ» вчинити дії щодо перерахунку та виплати (з урахуванням фактично проведених виплат) з дня переведення на посадовий оклад асистента (01.12.2016), заробітній плати згідно тарифного розряду 19 (доцента) враховуючи відповідний оклад за посадою, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення), що проведено у період з 01.09.2017 по 09.09.2021 року.

З огляду на вищевикладене, судова колегія уважає, що суд правильно визначився з характером спірних правовідносин та застосував до них норми матеріального права, що підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і дав їм належну оцінку, внаслідок чого ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Тому апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.367, 368, п.1 ч.1 ст.374, ст.ст.375, 381, 382-384, 389,390 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Національного технічного університету «Харківський політехнічний інститут» - залишити без задоволення.

Рішення Київського районного суду м. Харкова від 09 вересня 2021 року залишити без змін.

Постанова апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді О.Ю. Тичкова

О.В. Маміна