УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

/спрощене позовне провадження без виклику сторін/

10 лютого 2023 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі судді

Зуєвич Л.Л., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177, 184-186 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса проживання: АДРЕСА_1 ; адреса представника: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 /далі - ОСОБА_2 / ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ) про зменшення розміру аліментів,

ВСТАНОВИВ:

Рух справи

12.12.2022 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, датована 08.12.2022, за підписом адвоката Віданової О.В. (діє на підставі ордеру від 06.12.2022), в якій позивач просить зменшити розмір встановлених судом аліментів, які стягуються на користь відповідачки - ОСОБА_2 на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до 1/6 заробітку (доходу) щомісячно, та не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку з дня набрання рішення законної сили і до повноліття дитини.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.12.2022 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л.

Судом в порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача у справі.

Відповідь на вказаний запит надійшла до суду 08.02.2023.

Щодо прийняття позову до розгляду

Розглянувши матеріали справи суд враховує наступне.

Відповідно до вимог глави 2 Розділу І ЦПК України справа віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної підсудності Солом`янського районного суду міста Києва.

Позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Підстав, установлених ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження в даній цивільній справі не встановлено.

При цьому, судом, зокрема, взято до уваги, що позивачем на підтвердження звільнення від сплати судового збору надано копію безтермінового посвідчення серії НОМЕР_2 , виданого на ім`я ОСОБА_4 , дата видачі 12.09.2007, де зазначено, що він є має право пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій.

В цьому контексті суд виходить з принципів забезпечення права особи на доступ до суду та верховенства права, а також враховує правову позицію, викладену в постановах Верховного Суду у справі № 825/934/18 від 22.03.2019 та № 620/2083/19 від 16.03.2020, за змістом якої ст. 10 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» встановлено, що ветеранами війни є особи, які брали участь у захисті Батьківщини чи в бойових діях на території інших держав. До ветеранів війни належать: учасники бойових дій, особи з інвалідністю внаслідок війни, учасники війни. Тобто позивач як ветеран війни - особа з інвалідністю внаслідок війни (III групи) має право на пільги, встановлені законодавством України для вказаної категорії осіб, зокрема і на звільнення від сплати судового збору відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Щодо форми судового провадження

Вирішуючи питання про те, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа, як це передбачено п. 4 ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суд бере до уваги, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Згідно з п. 3 ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами, зокрема, є справи про стягнення аліментів.

Крім того, суд враховує, що за змістом ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Згідно з ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За змістом ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

При цьому, суд бере до уваги, що відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є, зокрема, справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на вказані у ст. 11, ч. 3 ст. 274 ЦПК України критерії, предмет спору та характер спірних правовідносин, а також те, що дана справа не підпадає під категорії, визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, суд визнає дану справу малозначною, як таку, що є справою незначної складності.

З урахуванням зазначеного дана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною 5 ст. 279 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

На момент винесення даної ухвали клопотань про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не надходило.

З огляду на зазначене, предмет спору та характер спірних правовідносин відповідна справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін (у письмовому провадженні).

Щодо відшкодування витрат на професійну правничу допомогу

Щодо вимог позивача в частині відшкодування витрат на професійну правничу допомогу (4 000,00 грн) суд звертає увагу на те, що ч. 8 ст. 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Велика Палата Верховного Суду у додатковій постанові від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14- 382цс19) зробила висновок, що «вимога частини восьмої статті 141 ЦПК України щодо строку та порядку подання доказів про розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, має застосовуватися і до справ, що розглядаються в спрощеному провадженні, де судові дебати відсутні».

Разом з тим, у постанові Верховного Суду від 23.06.2022 у справі № 607/4341/20 (провадження № 61-18451св20) вказано, що обов`язковим переліком документів на підтвердження відповідних витрат, незалежно від юрисдикції спору, є: договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.); розрахунок наданих послуг з їх детальним описом; документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, тощо) (висновки, викладені Верховним Судом у постановах у справах № 821/227/17, № 726/549/19, № 810/3806/18). Такі ж висновки щодо застосування норм права викладені Верховним Судом у постановах від 15.04.2020 у справі № 199/3939/18-ц та від 09.06.2020 у справі № 466/9758/16-ц.

Також суд звертає увагу на приписи ст. 137 ЦПК України, за змістом ч. 4 якої розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

При цьому, відповідно до ч. 5 ст. 137 ЦПК України у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Частиною 6 ст. 137 ЦПК України встановлено, що обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Щодо врегулювання спору шляхом досягнення угоди між сторонами

З урахуванням приписів п. 2 ч. 5 ст. 12, ч. 7 ст. 49, ст. 142, п. 2 ч. 2 ст. 197, ст. 207, ч. 5 ст. 211 ЦПК України суд роз`яснює сторонам їх право на врегулювання спору шляхом досягнення угоди між ними.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 175, 177, 184-187, 190, 259-261, 274-279 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Прийняти до розгляду позовну заяву та відкрити спрощене позовне провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів.

Позивачу направити копію ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідачу направити копію ухвали про відкриття провадження у справі, копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Визначити відповідачу строк на подання відзиву на позов у порядку, передбаченому ст. 178 ЦПК України, - 15 днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі (ч. 7 ст. 178, ч. 1 ст. 278 ЦПК України).

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду (ч. 4 ст. 178 ЦПК України).

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив у порядку, передбаченому ст. 179 ЦПК України, протягом 15 днів з дня отримання відзиву відповідача на позов.

Відповідач має право подати до суду заперечення, в яких викласти свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення, в порядку, передбаченому ст. 180 ЦПК України, протягом 15 днів з дня отримання відповіді на відзив.

Суд розглядатиме дану справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в письмовому провадженні).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Інформацію щодо розгляду справи сторони можуть отримати на веб-сайті Солом`янського районного суду міста Києва за посиланням: https://sl.ki.court.gov.ua/sud2609/.

Суддя Л. Л. Зуєвич