КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 травня 2023 року м. Київ

Унікальний номер справи № 487/1309/21

Головуючий у першій інстанції - Шевченко Т.М.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/5104/2023

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів - Борисової О.В., Ратнікової В.М.,

перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 08 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», треті особи: ОСОБА_2 , Державне підприємство «Національні інформаційні системи», Регіональний сервісний центр МВС в Миколаївській області, про усунення перешкод у користуванні майном, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 08 лютого 2022 року позов ОСОБА_1 до АТ «Альфа-Банк», треті особи: ОСОБА_2 , ДП «Національні інформаційні системи», Регіональний сервісний центр МВС в Миколаївській області про усунення перешкод у користуванні майном - залишено без задоволення (а.с. 124-129).

Не погодившись з рішенням суду, 07 січня 2023 представник ОСОБА_1 - адвокат Глушаниця А.Л. звернувся до суду з апеляційною скаргою (а.с. 144-155).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 січня 2023 року витребувано матеріали справи з суду першої інстанції (а.с. 158).

10 квітня 2023 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 11 квітня 2023 року передана судді-доповідачу.

Згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду.

Безпосередньо в апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Глушаниця А.Л. порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та зазначив, що копію оскаржуваного рішення позивач та його представник не отримували. Вказував, що ознайомився зі змістом оскаржуваного рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень 06 січня 2023 року. Як на підставу для поновлення строку посилався на введення на території України воєнного стану з 24 лютого 2022 року, у зв`язку з чим наявність чи відсутність рішення суду по справі відійшло на другий план, а в першу чергу вирішувались питання щодо збереження свого життя та життя близьких (а.с. 145).

Питання поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, адже такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Проте на такі обставини представник ОСОБА_1 - адвокат Глушаниця А.Л. не посилався, зазначав лише про запровадження воєнного стану в Україні та перебування у місті Миколаєві, що унеможливлює вирішення питання про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Встановлено, що у матеріалах справи міститься довідка Голосіївського районного суду міста Києва про доставку електронного листа 29 квітня 2022 року об 11:25:32 на вказану в позовній заяві та апеляційній скарзі електронну пошту представника ОСОБА_1 - адвоката Глушаниця А.Л. ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 131).

Разом з тим, апелянт не навів обставин, які б перешкоджали йому звернутися до суду з апеляційною скаргою у строк, передбачений ст. 354 ЦПК України, тобто протягом тридцяти днів з дня отримання повного рішення суду на електронну пошту.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 квітня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 08 лютого 2022 року - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали. Зазначено, що на виконання вимог цієї ухвали слід надіслати на адресу апеляційного суду заяву, в якій вказати інші поважні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, враховуючи наявність у справі доказів обізнаності апелянта про рішення суду (а.с. 166-167).

08 травня 2023 року до Київського апеляційного суду надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги, в якій представник ОСОБА_1 - адвокат Глушаниця А.Л. просив поновити строк на апеляційне оскарження та вказував, що рішення суду на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 не отримував, на підтвердження чого надав скріншот з електронної пошти, крім того, вказана електронна адреса не є офіційною. Зазначав, що інформація про направлення рішення засобами поштового зв`язку в матеріалах справи відсутня. При цьому, посилався на постанову Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 27 жовтня 2021 року у справі № 279/5407/20, з якої вбачається, що доставка судового рішення електронним листом на особисту електронну пошту не є врученням такого рішення (а.с. 172-178).

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши наведені у заяві обставини, апеляційний суд дійшов висновку про необґрунтованість доводів заявника щодо наявності поважних причин пропуску встановленого законом строку для звернення до суду з апеляційною скаргою на рішення суду виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, у лютому 2021 року представник ОСОБА_1 - адвокат Глушаниця А.Л. звернувся до суду з позовною заявою, в якій зазначив свою електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 2-5).

Таку ж електронну адресу представник ОСОБА_1 - адвокат Глушаниця А.Л. зазначив і в апеляційній скарзі, і у заяві про усунення недоліків апеляційної скарги (а.с. 144-149, 172-178).

У матеріалах справи міститься довідка Голосіївського районного суду міста Києва про доставку електронного листа 29 квітня 2022 року об 11:25:32 на вказану в позовній заяві електронну пошту представника ОСОБА_1 - адвоката Глушаниця А.Л. ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 131).

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч. 5 ст. 14 ЦПК України).

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку (ч. 6 ст. 14 ЦПК України).

Зміст вказаної процесуальної норми свідчить про те, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Вказаний висновок також узгоджується з правовою позицією щодо належного виклику учасника справи засобами електронної пошти, викладеною Верховним Судом у постановах від 01 червня 2022 року у справі № 761/42977/19 (провадження № 61-1933св22) та від 26 жовтня 2022 року у справі № 761/877/20 (провадження № 61-11706св21).

У постанові Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18 суд виходив із того, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22).

Таким чином, апеляційний суд відхилив посилання апелянта на те, що копію оскаржуваного рішення йому було направлено судом першої інстанції на електронну адресу, яка не є офіційною.

Також необґрунтованими є посилання апелянта на те, що він не отримував рішення суду на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1, на підтвердження чого надав скріншот з електронної пошти, оскільки в електронній пошті є функція видалення електронних листів, а деякі з них можуть потрапляти в спам.

Виходячи з п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Зважаючи на те, що зазначені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, а на усунення недоліків апелянт не навів інших поважних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (VOLOVIK v. UKRAINE, №15123/03, § 53, 55, ЄСПЛ, від 6 грудня 2007 року). Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності.

При цьому, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне роз`яснити апелянту, що відповідно до положень п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі відмови у відкритті апеляційного провадження у справі. Тому з метою повернення сплаченої суми судового збору за подачу апеляційної скарги, особа, яка його сплатила, має подати відповідне клопотання.

Керуючись ст.ст. 354, ч. 4 ст. 357, ст. 358, ч. 2 ст. 381 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 08 лютого 2022 року.

Копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами надіслати скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

О.В. Борисова

В.М. Ратнікова