КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
номер провадження №22-ц/824/7979/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 листопада 2023року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних прав:

судді - доповідача Білич І.М.

суддів Мостова Г.І., Слюсар Т.А.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 13 березня 2023 року, ухвалене під головуванням судді Шевченківського районного суду міста Києва Осаулова А.А.,

у цивільній справі №761/25964/22 за позовом ОСОБА_1 до Товариства співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття.

в с т а н о в и л а:

У листопаді 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ТСББ «Комфорт» за результатами розгляду якого, з урахуванням подальших уточнень, просив стягнути матеріальну шкоду у сумі 81 848 грн., витрати на проведення оцінки майна у сумі 6 000 грн., моральну шкоду в сумі 72 100 грн., та судові витрати.

В обґрунтування позовних вимог зазначаючи, що 14 червня 2002 року він став власником нежитлового приміщення №1- офіс, площею 166,00 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 . 11 квітня 2005 року за адресою: АДРЕСА_1 створено ТСББ «Комфорт», яке є балансоутриимувачем зазначеного будинку і здійснює його утримання. 01 лютого 2022 року орієнтовно о 08 год. 00 хв. в результаті залиття гарячою водою з верхнього поверху було пошкоджено майно позивача, розташоване на першому поверсі, а саме: стелі, стіни, підлога. Цього ж дня, о 18:00 год. представники відповідача усунули прорив труби. В період з 01 по 03 лютого 2022 року відповідач ухилявся від обов`язку складення акту про залиття офісу, у зв`язку з чим, 03 лютого 2022 року акт про залиття складено без участі представників ТСББ «Комфорт». Згідно вказаного акту аварія сталась внаслідок прориву (свищ) металевої труби гарячої води, яка проходить через квартиру АДРЕСА_2 , яка належить на праві власності ОСОБА_2 . Причиною аварії та залиття є незадовільне технічне обслуговування цієї системи ТСББ «Комфорт», а саме не проведення систематичних оглядів труб та повної їх заміни. Вказаний акт та досудова вимога направлялися відповідачу на поштову адресу, проте акт відповідачем не підписано, на досудову вимогу не відредаговано. Вартість завданої шкоди внаслідок залиття офісу становить 81 848 грн., що підтверджується звітом ТОВ «Інфо-Центр Консалт» від 10 лютого 2022 року, за виготовлення якого позивач сплатив кошти у сумі 6 000 грн. Також, бездіяльністю відповідача заподіяно позивачу моральну шкоду, яка полягає у підвищеному психологічному навантажені, внаслідок пошкодження майна, що і стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 13 березня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу за результатами розгляду якої, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просив рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити, судові витрати покласти на відповідача.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначаючи, що 01 лютого 2022 року пошкоджено майно, яке було власністю скаржника, тому виходячи зі змісту положень ч. 3 ст. 386 ЦК України, із дати затоплення офісу пішов перебіг часу порушення прав скаржника і закінчується цей строк датою набрання законної сили судовим рішенням у цій справі. З 01 лютого 2022 року по 24 березня 2022 року відповідач не відшкодував позивачу завдану матеріальну шкоду, тому порушення його прав продовжується. Висновки суду першої інстанції про те, що позивач повинен був і не представив суду докази понесених фактично здійснених витрат по відновленню майна є хибними, адже ним було надано до суду звіт про оцінку майна від 10 лютого 2022 року, який відповідачем не спростовано. На думку скаржника, ним правильно зазначено предмет та підстави позову, а також обрано належний та ефективний спосіб захисту своїх прав та інтересів.

Відзив на апеляційну скаргу подано не було.

Відповідно до ч. 1. ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

На час розгляду справи до суду апеляційної інстанції сторонами в справі не було надано заперечень щодо розгляду справи в порядку письмового провадження.

Судом при розгляді справи встановлено, що ОСОБА_1 був власником нежитлового приміщення №1- офіс, площею 166,00 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності від 14 червня 2002 року.

Згідно акту про залиття приміщення та аварію, що трапилася на системі централізованого опалення від 03 лютого 2022 року, який містить підписи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , 01 лютого 2022 року орієнтовно о 08:00 год. прорвало (свищ) металеву трубу системи централізованого опалення, а саме: стояку (вертикальна розводка), який проходить через квартиру АДРЕСА_2 в результаті витікання гарячої води було залито (затоплено) на першому поверсі нежитлове приміщення №1 - офіс, кімната №2 (коридор) 49,8 кв.м, кімната №4 (кабінет) 19,5 кв.м, кімната №5 (кабінет) 23,3 кв.м, внаслідок чого пошкоджено наступне майно:

1) кімната №2 (коридор): гіпсокартонна конструкція 2,1 кв.м., яка знаходиться на стелі; стіна ліва з гіпсокартонної конструкції, площею 6,4 кв.м, шпалери, площею 6,2 кв.м, дверні набори (міжкімнатні) 2 шт, плити стельовані «Армстонг» 1,5 кв.м, плінтуси із плиток керамічних 2,0 м.;

2) кімната №4 (кабінет): стіна права з гіпсокартонної конструкції 6,4 кв.м., плити стельової «Армстонг» 1,0 кв.м, шафа 1 шт, шпалери, площею 7,5 кв.м., дощаті покриття підлоги (ламінат виробництво Німеччина), площею 19,5 кв.м., плінтуси полівінілхлоридні 7,0 кв.м.

3) кімната №5 (кабінет): стіна ліва площею 9,6 кв.м, плити стельові «Армсонг» 0,5 кв.м, шпалери, площею 8,6 кв.м, дощаті покриття підлоги (ламінат виробництво Німеччина ), площею 23,5 кв.м., навісна полиця 1 шт., плінтуси полівінілхлоридні 15,0 кв.м.

Управління багатоквартирним будинком АДРЕСА_1 здійснює ТСББ «Комфорт».

Причиною аварії та залиття, що трапилась на системі централізованого опалення, є незадовільне технічне обслуговування об`єднанням цієї системи, а саме не проведення систематичних оглядів труб стояків централізованого опалення з метою визначення стану внутрішньобудинкової системи, не проведення капітального та поточного ремонту (повна (часткова) заміна) труби центрального стояка. Розрив труби центрального стояка стався в зоні відповідальності об`єднання, тобто з вини ТСББ «Комфорт». Керівництво (представники адміністрації) об`єднання не виконало обов`язок зі складання акту затоплення та відмовилось приймати участь у складі даної комісії, а також підписати цей акт.

Висновки та рекомендації комісії: нанесені матеріальні збитки майну ОСОБА_1 , внаслідок чого потребуються відновлювальний капітальний ремонт нежитлового приміщення №1- офіс, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: повна заміна: гіпсокартону, дощатого покриття підлоги, плит стельових, дверні набори, плінтуси, шпалери та меблів. Даний акт підписаний членами комісії, зауважень чи заперечень щодо його змісту не надійшло.

Відповідно до звіту про оцінку майна від 10 лютого 2022 року вартість ремонтно-відновлювальних робіт та вартість використаних матеріалів нежилого приміщенні №1-офіс за адресою: АДРЕСА_1 , літ.А. становить 81 848 грн.

У листі від 25 липня 2022 року ТСББ «Комфорт» зазначило, що 01 лютого 2022 року у квартирі АДРЕСА_3 відбулося залиття внаслідок аварії на системі центрального водопостачання. Причиною аварії став вихід із ладу трубопроводу у зв`язку з його довгим терміном експлуатації та зносом. В результаті зазначеної аварії, було підмочено стелю та стіни офісного приміщення № 1, розташоване на першому поверсі, під квартирою № 5 . Здійснення заміни труб у квартирі № 5 та у офісному приміщенні було здійснено за рахунок ТСББ «Комфорт».

25 жовтня 2023 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 щодо передачі даної справи за підсудністю в межах розгляду справи про банкрутство до Господарського суду міста Києва від 27 лютого 2023 року у справі № 910/10468/23. Так як ухвалою Господарського суду міста Києва від 27 липня 2023 року відкрито провадження у справі № 910/10468/23 про банкрутство, за заявою ТОВ «Київенерго-Борг» до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Товариства співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт»; введено мораторій на задоволення вимог кредиторів боржника; призначено розпорядника майна боржника арбітражного керуючого; призначено попереднє судове засідання та вирішено інші процесуальні питання. З огляду на що, вважав, що дану справу необхідно передати за підсудністю до Господарського суду міста Києва.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Статтею 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) та протоколи до неї, а також практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів та свобод фізичних і юридичних осіб, державних і суспільних інтересів.

Судова юрисдикція - це інститут права, покликаний розмежувати компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства - цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

Згідно з ч.1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, в якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа - учасник приватноправових відносин.

Отже, у порядку цивільного судочинства за загальним правилом можна розглядати будь-які справи, в яких хоча б одна зі сторін, як правило, є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.20 ГПК України господарські суди розглядають справи про банкрутство та справи у спорах з майновими вимогами до боржника, стосовно якого відкрито провадження у справі про банкрутство, у тому числі справи у спорах про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником; стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, за винятком спорів про визначення та сплату (стягнення) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України, а також спорів про визнання недійсними правочинів за позовом контролюючого органу на виконання його повноважень, визначених Податковим кодексом України.

21 жовтня 2019 року введено в дію Кодекс України з питань банкрутства, пунктами 2, 4 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» якого визначено, що з дня введення його в дію Закон України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» втрачає чинність і подальший розгляд справ про банкрутство здійснюється відповідно до положень цього Кодексу незалежно від дати відкриття провадження у справі про банкрутство.

Відповідно до ч. 1, абз. 1 ч. 2 ст. 7 зазначеного Кодексу, спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими ГПК України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Згідно з ч.3 ст.7 КУзПБ матеріали справи, в якій стороною є боржник, щодо майнових спорів з вимогами до боржника та його майна, провадження в якій відкрито до відкриття провадження у справі про банкрутство, надсилаються до господарського суду, в провадженні якого перебуває справа про банкрутство, який розглядає спір по суті в межах цієї справи.

Системний аналіз положень законодавства про банкрутство дає підстави для висновку, що з моменту порушення стосовно боржника справи про банкрутство він перебуває в особливому правовому режимі, який змінює весь комплекс юридичних правовідносин боржника, і спеціальні норми Кодексу України з процедур банкрутства мають пріоритет у застосуванні при розгляді справ про банкрутство щодо інших законодавчих актів України.

У постановах від 15 травня 2019 року у справі № 289/2217/17, від 12 червня 2019 року у справі № 289/233/18, від 19 червня 2019 року у справах № 289/718/18 та № 289/2210/17, Велика Палата Верховного Суду звертала увагу на те, що визначення юрисдикційності усіх майнових спорів господарському суду, який порушив справу про банкрутство, має на меті як усунення правової невизначеності, так і захист прав кредитора, який може за умови своєчасного звернення реалізувати свої права й отримати задоволення своїх вимог.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 січня 2020 року у справі №607/6254/15-ц дійшла висновку про те, що розгляд всіх майнових спорів, стороною в яких є боржник у справі про банкрутство, повинен відбуватися саме і виключно господарським судом, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи. Також, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що закриття провадження у цивільній справі неможливе, оскільки такі дії перешкоджають позивачу у доступі до правосуддя та унеможливлюють захист його прав у господарському процесі у повному обсязі з урахуванням визначених строків звернення, встановлених статтею 45 Кодексу України з процедур банкрутства.

У справі, що переглядається, предметом спору є вимоги ОСОБА_1 про стягнення з ТСББ «Комфорт» матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття нежитлового приміщення №1 - офіс, за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27 липня 2023 року відкрито провадження у справі № 910/10468/23 про банкрутство Товариства співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт».

З огляду на наведене, вирішення заявлених у даній справі вимог, безпосередньо впливає на обсяги ліквідаційної маси ТСББ «Комфорт». Відтак, даний спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства та відноситься до господарської юрисдикції. При цьому необхідності закриття провадження у цій справі немає, оскільки зазначені дії можуть призвести до створення перешкод позивачу у доступі до правосуддя та унеможливить захист його прав у господарському процесі у повному обсязі з урахуванням визначених строків звернення, встановлених ст. 45 КУзПБ.

Отже, виходячи зі змісту та підстав позову, характеру спірних правовідносин, ураховуючи наведені положення чинного законодавства, а також те, що між сторонами по справі існує, і даний спір підлягає розгляду в порядку господарського судочинства господарським судом, у провадження якого перебуває справа про банкрутство, згідно з наведеними вище приписами ГПК України.

З урахуванням вищевикладеного, подана апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, судове рішення скасуванню, а справа передачі до Господарського суду міста Києва, на розгляді якого перебуває справа № 910/10468/23 про банкрутство Товариства співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт», враховуючи, що саме позивач вказував на необхідність направлення справи до господарського суду.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 381-384, 387 ЦПК України, колегія суддів,-

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 13 березня 2023 року скасувати.

Матеріали справи №761/25964/22 за позовом ОСОБА_1 до Товариства співвласників багатоквартирного будинку«Комфорт» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття передати до Господарського суду міста Києва, на розгляді якого перебуває справа № 910/10468/23 про банкрутство Товариства співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт».

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач:

Судді: