У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2023 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , від імені якого діє представник адвокат Кислий Андрій Матвійович, до Ужгородської міської ради про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , від імені якого діє представник адвокат Кислий Андрій Матвійович, звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до Ужгородської міської ради про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до наступного висновку.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п.п 4,5,6,10 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява має містити: 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав

Відповідно до вимог ч.ч. 1,2,5 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Звернувшись до суду із вказаним позовом ОСОБА_1 просить суд: визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , право власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 .

Згідно позовної заяви 22.12.2018 р. ОСОБА_2 склала заповіт реєстровий № 3-653, відповідно до якого належну їй на праві особистої власності квартиру, що знаходиться у АДРЕСА_1 , вона заповіла ОСОБА_1 , 1958 року народження.

Після смерті ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ; свідоцтво про смерть: ІНФОРМАЦІЯ_3 , серія НОМЕР_2 ), відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1

Позивач стверджує, що саме він ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом ОСОБА_2 , що підтверджується копіями витягу зі спадкового реєстру та заповіту. При цьому зазначає, що причиною відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину була - відсутність правовстановлюючих документів та державної реєстрації права власності на спадкове майно.

Разом з тим, обґрунтовуючи свої вимоги та посилаючись як на підставу позову, відповідної постанови нотаріуса про відмову позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину із вказаних підстав до позовної заяви не додано.

Згідно постанови від 27.06.2023, що додана до матеріалів позову, державний нотаріус Ластівка А.В. відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину на підставі ч.2 ст. 1223 ЦК України, оскільки заповіт за №3-653 від 20.12.2018 р. було скасовано заявою №64837249 від 03.10.2019 р.

Відомостей про оскарження вказаної постанови нотаріуса про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину в позові не зазначено.

У додатку до позовної заяви, додано копію заповіту від 20.12.2018 р. яким ОСОБА_2 склала заповіт реєстровий № 3-653, відповідно до якого належну їй на праві особистої власності квартиру, що знаходиться у АДРЕСА_1 , вона заповіла ОСОБА_1 , 1958 року народження.

Відомостей про наявність заповіту від 22.12.2018 року реєстровий № 3-653, на підставі якого обґрунтовує свої позовні вимоги, позивачем до матеріалів позовної заяви не додано.

У постанові КЦС ВС від 20.07.2022 року у справі № 461/2565/20, Право на заповіт може бути здійснене протягом всього життя особи і включає в себе як право на складення заповіту або кількох заповітів, так і права на їх зміну чи скасування. Усі наведені правомочності заповідача в сукупності із засобами їх правової охорони та захисту є реалізацією свободи заповіту, яка є принципом спадкового права. Свобода заповіту охоплює особисте здійснення заповідачем права на заповіт шляхом вільного волевиявлення, яке, будучи належним чином вираженим, піддається правовій охороні і після смерті заповідача. Свобода заповіту як принцип спадкового права включає, серед інших елементів, також необхідність поваги до волі заповідача та обов`язковість її виконання.

У постанові КЦС ВС від 23.12.2020 у справі № 367/704/16-ц Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (стаття 1233 ЦК України). Отже ураховуючи правову природу заповіту можна дійти висновку, що основним змістом заповіту є призначення спадкоємця або спадкоємців, а також визначення юридичної долі майна (прав та обов`язків спадкодавця), що виступає об`єктом спадкового наступництва.

Як визначено у постанова КЦС ВС від 27.05.2020 по справі № 383/18/19 Тлумачення частин першої та другої статті 1223 ЦК України надає можливість зробити висновок, що під правом на спадкування розуміється право на набуття спадщини. За загальним правилом, пріоритет надається спадкуванню за заповітом (якщо спадкодавець заповів всю спадщину, немає підстав для нікчемності заповіту чи рішення суду про визнання його недійсним, спадкоємці, визначені як такі в заповіті, прийняли спадщину, відсутня відмова від її прийняття спадкоємцями за заповітом), адже перевагу має остання воля спадкодавця, виражена ним у заповіті. Тому за наявності заповіту право на спадкування виникає лише в осіб, визначених у заповіті. В інших осіб, які належать до спадкоємців певних черг, установлених у главі 86 ЦК України, у цьому разі право на спадкування не виникає.

Разом з тим, до позовної заяви не додано заповіту на який посилається позивач в обґрунтування вимог (складеного спадкодавцем після скасування попереднього), про існування такого не йдеться і в самій позовній заяві.

Тому позивач, заявляючи вимогу про визнання за ним права власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , слід надати належним чином завірену його копію до суду.

Дослідивши матеріали позовної заяви приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне дану позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з врахуванням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.175,185,260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє представник адвокат Кислий Андрій Матвійович, до Ужгородської міської ради про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування,- залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош