Провадження № 2/229/1927/2023
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

26 жовтня 2023 року м. Дружківка

Дружківський міський суд Донецької області у складі: головуючого судді Шевченко Л. В., за участю секретаря судового засідання Шипілової Г. І., без участі сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дружківка в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В:

14.08.2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що 08 липня 2021 року між нею, ОСОБА_1 , та ОСОБА_2 був зареєстрований шлюб, про що у Торецькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) був зроблений актовий запис № 78, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 .

Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину: сина, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 .

Фактично сторони не проживають однією сім?єю з 2023 року, між ними припинилися шлюбні стосунки, спільне господарство родиною не ведеться, чоловік проживає окремо в Дніпропетровській області, де і працює. Позивачка навчається в інтернатурі і проживає окремо у м. Запоріжжі. Відповідач будь-яких спроб зберегти сім?ю не здійснює, тільки погрожує. Кожний з подружжя має окреме особисте життя.

Позивачка вважає, що між нею та відповідачем остаточно втрачено почуття любові та взаємоповаги, тому строк для примирення просить не надавати, заходів для примирення не вживати, вважає це недоцільним, оскільки вони як подружжя, вже тривалий час спільно не проживають, а відповідач за цей час не намагався відновити шлюбні стосунки. Вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечило б її інтересам.

Дружківський міський суд Донецької області ухвалою від 01.09.2023 року прийняв до розгляду позовну заяву, відкрив спрощене позовне провадження та призначив судове засідання для розгляду справи по суті.

Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. 03.10.2023 року подала до суду заяву про розгляд справи без її участі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Про причини неявки він суд не сповістив. У строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження, відзиву на позовну заяву відповідачем подано не було.

За вказаних обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів, заочно у відповідності до вимог ст. 280-281 ЦПК України, проти чого позивачка не заперечує.

На підставі ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Позивачка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 з 19.07.2021 року, що підтверджується довідкою про реєстрацію місця проживання особи від 10.08.2021 року № 1552/52, виданою адміністратором відділу з питань надання адміністративних послуг ОСОБА_4 (арк. с. 9).

Згідно довідки від 11.07.2023 № 2304- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи ОСОБА_1 фактично проживає/перебуває за адресою: АДРЕСА_2 (арк. с. 10).

Як вбачається зі свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , Торецьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 08 липня 2021 року був зареєстрований шлюб, про що 08 липня 2021 року складено відповідний актовий запис № 78. ОСОБА_5 після реєстрації шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_6 » (арк. с. 6).

Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 , актовий запис № 790, виданим Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) 28 грудня 2021 року (арк. с. 7).

Відповідно до довідки про реєстрацію місця проживання особи від 18.01.2022 року № 106/52, виданою адміністратором відділу з питань надання адміністративних послуг ОСОБА_7 , ОСОБА_3 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 18.01.2022 року (арк. с. 11).

Згідно довідки від 11.07.2023 № 2304- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи ОСОБА_3 фактично проживає/перебуває за адресою: АДРЕСА_2 (арк. с. 12).

Сімейне життя не склалося, сторони припинили шлюбні стосунки, спільне господарство родиною не ведеться, між ними остаточно втрачено почуття любові та взаємоповаги. Чоловік проживає окремо в Дніпропетровській області, де і працює. Позивачка навчається в інтернатурі і проживає окремо у м. Запоріжжі. Відповідач будь-яких спроб зберегти сім?ю не здійснює, тільки погрожує. Кожний з подружжя має окреме особисте життя.

Виходячи з вказаного, позивач вважає, що подальше збереження шлюбу між сторонами неможливе та суперечить їх інтересам, а тому шлюб слід розірвати.

Згідно зі ст. 51 Конституції України, ст. 24 Сімейного кодексу України (надалі СК України) шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ч. 3, ч. 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Оскільки позивачка наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Згідно з ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України (надалі СК України) шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Частиною 3 статті 105 СК України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Статтею 109 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їхніх дітей.

У відповідності з ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам хоч одного із них, що мають істотне значення.

Як роз`яснено у п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року за № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Добровільність шлюбу - одна з основних його засад.

Шлюб - це сімейний союз, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, що узгоджується з правовим висновком в постанові Верховного Суду від 11.06.2019 року № 605/434/18.

З огляду на вищенаведені правові норми та подані до суду докази, суд ураховує що між подружжям відсутні взаємодопомога та підтримка, що є правовою основою шлюбу, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам ОСОБА_1 , що від відповідача заперечень на позов не надійшло та вважає, що шлюб між позивачем та відповідачем слід розірвати.

Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 3 ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

За таких обставин, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 про розірвання шлюбу є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, з огляду на відсутність вимог про компенсацію понесених позивачем витрат по сплаті судового збору, суд на підставі ст. 141 ЦПК України вважає за доцільне залишити їх за позивачем.

На підставі викладеного та керуючись ст. 13, 81, 89, 95, 141, 258, 263-265, 273, 280-282, 354 ЦПК України, ст. 104, 105, 109, 110, 112 Сімейного кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 08.07.2021 Торецьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) , актовий запис № 78.

Після розірвання шлюбу залишити позивачці прізвище « ОСОБА_6 ».

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем до Дніпровського апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Сторони по справі:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ; фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП невідомий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; адреса для листування: АДРЕСА_3 .

Суддя Л. В. Шевченко