Справа № 758/9505/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

17 жовтня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Петрова Д.В.,

при секретарі судового засідання Сіренко Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Мудрого Максима Сергійовича до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 в особі представника адвоката Мудрого М.С. звернувся до суду із зазначеною позовною заявою.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 16 лютого 2023 року сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля Toyota FJ CRUISER, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_2 , що підтверджується копією полісу № 213401238, та автомобілем KIA SORENTO, реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_1 . Згідно постанови Печерського районного суду міста Києва від 31.03.2023 року по справі № 757/9101/23-п винуватцем ДТП визнано ОСОБА_2 .

Внаслідок ДТП автомобіль Позивача отримав механічні пошкодження з матеріальними збитками. На момент виникнення ДТП цивільно-правова відповідальність відповідача, як власника наземного транспортного засобу була не застрахована.

З метою визначення вартості відновлювального ремонту автомобіля, позивач звернувся до ТОВ «Науково-дослідна лабораторія судових експертиз» для проведення транспортно-товарознавчого дослідження автомобіля марки «KIA SORENTO», реєстраційний номер НОМЕР_2 .

Позивач повідомив відповідача листом від 06.07.2023 про місце, час, дату та об`єкт дослідження. Відповідно до даних пошуку відправлення не було вручене відповідачу та повернене позивачу.

Відповідно до висновку експерта № 14/23 судової автотоварознавчої експертизи, складеного 25 липня 2023 року, вартість відновлювального ремонту автомобіля «KIA SORENTO», реєстраційний номер НОМЕР_2 на момент ДТП - 16 лютого 2023 року становить 77 251,80 (сімдесят сім тисяч двісті п`ятдесят одна грн. 80 коп.).

Позивачем для проведення транспортно-товарознавчого дослідження автомобіля було понесено супутні витрати на виконання робіт з демонтажу заднього бамперу та дефектування автомобіля. Вартість витрат становить 1 377,00 грн.

Оскільки вина відповідача щодо пошкодження транспортного засобу позивача повністю встановлена постановою суду, вартість відновлювального ремонту автомобіля «KIA SORENTO», реєстраційний номер НОМЕР_2 визначена експертом, вважаю що саме з відповідача підлягає стягненню вартість відновлювального ремонту у розмірі 77 251,80 (сімдесят сім тисяч двісті п`ятдесят одна грн. 80 коп.) гривень.

Просив суд стягнути з відповідача на його користь вартість відновлювального ремонту в розмірі 77 251,80 грн, понесені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1 073,60 грн., витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 8 тис. грн та витрати пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи у розмірі 9 377,00 грн.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 21.08.2023 прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, представник позивача адвокат Мудрий М.С. подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити, не заперечував проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_2 відзив у встановлений строк не подав, у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи судом повідомлений належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи до суду від нього не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Представник позивача не заперечував проти розгляду справи за відсутності відповідача. У зв`язку з наведеним, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутністю представника відповідача, а матеріали, що є у справі, достатніми для цього.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини.

З матеріалів справи судом встановлено, що згідно з копією свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , ОСОБА_1 є власником транспортного засобу марки «Kia Sorento», реєстраційний номер НОМЕР_2 , 2013 року випуску.

Згідно з копією постанови Печерського районного суду м. Києва від 31.03.2023, 16 лютого 2023 року о 14 год. 26 хв. в м. Київ, на вул. Омеляновича-Павленка, буд. 1 водій ОСОБА_2 , керуючи транспортним засобом «Toyota» реєстраційний номер НОМЕР_1 , не дотримався безпечної дистанції, внаслідок чого здійснив зіткнення з автомобілем «KIA» реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_1 , в результаті обидва транспортні засоби отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками. Вказаними діями водій ОСОБА_2 порушив п. 13.1 ПДР та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП. ОСОБА_2 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП і піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн.

Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Таким чином, вина ОСОБА_2 у скоєнні ДТП є підтвердженою.

Внаслідок вказаної дорожньо-транспортної пригоди, транспортному засобу «Kia Sorento», державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , було завдано механічних ушкоджень. Відповідно до чого позивач зазнав матеріального збитку.

Згідно з Висновком експерта № 14/23 судової автотоварознавчої експертизи від 25.07.2023 вартість відновлювального ремонту автомобіля «Kia Sorento», державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 на момент ДТП - 16.02.2023 становить 77 251,80 грн. (включаючи ПДВ на ремонтні роботи, запасні частини, матеріали фарбування).

Як вбачається з листу-запрошення на огляд об`єкту дослідження, ОСОБА_1 на адресу ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку направляв повідомлення про дату, місце і час огляду його транспортного засобу.

Згідно з актом-рахунком № ЕКЗ0002610/ЕКС00002389 від 18.07.2023 вартість послуг з демонтажу заднього бамперу та дефектування автомобіля склала 1 377,00 грн, яка була сплачена ОСОБА_1 18.07.2023, що підтверджується квитанцією АТ «Ощадбанку».

Таким чином, з досліджених в судовому засіданні фактичних обставин справи судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу завдання відповідачем шкоди майну позивача під час дорожньо-транспортної пригоди. Вказані правовідносини регулюються Цивільним кодексом України.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ч. 2, 5 ст. 1187 ЦК шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого.

З огляду на презумпцію вини заподіювача шкоди (частина друга статті 1166 ЦК) відповідач звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду, якщо доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого (частина п`ята статті 1187 ЦК). Особа, якій спричинено шкоду, подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір спричиненої шкоди, а також докази того, що саме відповідач її спричинив або є особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду.

Аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 року по справі № 461/8496/15.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Відповідно до вимог ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Враховуючи, що під час розгляду справи встановлено, що дорожньо-транспортна пригода в якій пошкоджено належний позивачу транспортний засіб сталася з вини відповідача, позивач ОСОБА_1 надав до суду належні, допустимі та достатні докази того, що саме відповідач ОСОБА_2 своїми протиправними діями спричинив йому матеріальну шкоду, яка складається з вартості відновлювального ремонту автомобіля у розмірі 77 251,80 грн, суд дійшов висновку про покладення обов`язку відшкодування цих збитків на відповідача.

Щодо позовних вимог про відшкодування інших витрат, пов`язаних з розглядом справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати:

1) на професійну правничу допомогу;

2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи;

3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;

4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

На думку суду, позивачем повністю доведені та підтверджені документально понесені ним витрати пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи 9 377,00 грн.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що, позовні вимоги про відшкодування інших витрат, пов`язаних з розглядом справи - підлягають задоволенню.

Щодо позовної вимоги позивача про стягнення з відповідача на його користь понесених витрат на правничу допомогу у розмірі 8 000 грн, суд зазначає наступне.

Стаття 133 ЦПК України визначає види судових витрат і передбачає, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. У свою чергу, одним з видів витрат, пов`язаних з розглядом справи є витрати на професійну правничу допомогу, які несуть сторони судової справи (крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави).

Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

При стягненні витрат на правову допомогу слід враховувати, що особа, яка таку допомогу надавала, має бути адвокатом (ст. 6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність») або іншим фахівцем у галузі права незалежно від того, чи така особа брала участь у справі на підставі довіреності, чи відповідного договору (статті 12, 46, 56 ЦПК України).

Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

З урахуванням того, що позивачем були надані договір про надання правової допомоги від 12.08.2023, ордер на надання правничої (правової) допомоги, акт виконаних робіт наданих послуг від 25.07.2023, оформлені у встановленому законом порядку, суд вважає, що позовна вимога про відшкодування витрат на правову допомогу підлягають задоволенню, а саме з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума витрат на правничу допомогу у розмірі 8 000,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Понесення позивачем судових витрат підтверджується копією квитанції № від 14.08.2023 про сплату судового збору у сумі 1 073,60 грн, який відповідно до ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

На підставі викладеного та керуючись ст. 2, 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 в особі представника адвоката Мудрого Максима Сергійовича до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди- задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 відшкодування майнової шкоди, яка складається з вартості відновлювального ремонту автомобіля у розмірі 77 251 (сімдесят сім тисяч двісті п`ятдесят одна) гривня 80 коп. та витрат пов`язаних із залученням експертів та проведенням експертизи у розмірі 9 377 (дев`ять тисяч триста сімдесят сім) гривень 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 1 073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 60 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на правничу допомогу у сумі 8 000 (вісім тисяч) гривень 00 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, або якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

- позивач - ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платників податків - НОМЕР_5 ;

- відповідач - ОСОБА_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платників податків - НОМЕР_6 .

Суддя Дмитро ПЕТРОВ