Провадження №: 2-п/755/89/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" листопада 2023 р. м.Київ

Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Коваленко І.В.,

при секретарі судових засідань - Назарової І.В.,

за участі сторін:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

представник відповідача - Тарасов С.О. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 15.03.2023 у справі №755/21043/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової суми, -

в с т а н о в и в :

Заочним рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 15.03.2023 року, позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів за попереднім договором купівлі-продажу квартири - задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 авансовий внесок за попереднім договором купівлі-продажу квартири у розмірі 247 924 (двісті сорок сім тисяч дев`ятсот двадцять чотири) гривні 72 копійки. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 інфляційні збитки у розмірі 6 743 (шість тисяч сімсот сорок три) гривні 55 копійки та 3% річних за боргом у розмірі 2 832 (дві тисячі вісімсот тридцять дві) гривні 46 копійок. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 2 575 (дві тисячі п`ятсот сімдесят п`ять) гривень 02 копійок.

10 жовтня 2023 року відповідач ОСОБА_4 звернувся до Дніпровського районного суду міста Києва із заявою про перегляд заочного рішення суду від 15 березня 2023 року у цивільній справі №755/21043/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової суми.

Свою заяву про перегляд заочного рішення заявник мотивував тим, що 15 березня 2023 року Дніпровським районним судом міста Києва було винесене заочне рішення по справі № 755/21043/21 за позовом ОСОБА_1 про стягнення грошової суми. 06 жовтня 2023 року ОСОБА_2 (далі - відповідач) через свого представника отримав заочне рішення по справі № 755/21043/21. Відраховуючи двадцятиденний строк від 06 жовтня 2023 року (дата отримання відповідачем заочного рішення суду та ознайомлення з матеріалами справи) закінчення строку припадає на 26 жовтня 2023 року. Відповідач не погоджується із заочним рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 15.03.2023 року (справа № 755/21043/21), і вважає за необхідне переглянути вказане заочне рішення. Окрім того, відповідач зазначає, що матеріали справи № 755/21043/21 не містять згоди ОСОБА_1 (далі - позивач) на заочний розгляд справи, а також відсутня ухвала Дніпровського районного суду міста Києва про заочний розгляд справи № 755/21043/21. Після початку військової агресії Російської Федерації відповідач виїхав із своєю родиною за межі свого постійного місця проживання і не перебував за своїм постійним місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку із постійними повітряними тривогами, відсутністю енергопостачання та інших обставин, що загрожували життю відповідачу, і його родині. Про наявність судового рішення відповідач дізнався випадково, у зв`язку із блокуванням виконавцем його рахунків. Відповідач повідомляє суд, що не був обізнаний про слухання цивільної справи № 755/21043/21, не отримував жодних судових повісток про виклик на судове засідання 15.09.2022 року, ні на судове засідання яке відбулось 27.10.2022 року, ні на судове засідання 08.12.2022 року, ні на судове засідання 30.12.2022 року, ні на судове засідання 16.02.2023 року, ні на судове засідання 15.03.2023 року у зв`язку із чим у відповідача були поважні причини неявки до судового засідання, Відповідач був позбавлений подати до суду відзив на позовну заяву і докази, які повністю спростовують доводи позивача, щодо невиконання договірних зобов`язань, а також відсутність порушених прав та інтересів позивача. До позовної заяви позивачем в обґрунтування своїх позовних вимог не було надано жодного належного та допустимого доказу, який би підтверджував порушення відповідачем прав позивача. Позивач приховав від суду той факт, що насправді звертався до відповідача із заявою про повернення коштів, а подані позивачем докази є не належні, адже розписка за якою було нібито отримано 400.00 дол. США на виконання попереднього договору не відповідає дійсності, відповідач не отримував від ОСОБА_1 - 40.000 дол. США. Відповідач не порушував прав та законних інтересів позивача, а матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження порушення прав позивача. Позивач фактично повідомив суд не достовірну інформацію про те, що у строк відповідач не повернув отриману від нього суму. Відповідач по справі був позбавлений свого законного права на захист своїх законних прав та інтересів в суді під час вирішення даної цивільної справи та не мав можливості подати відзив на позовну заяву, а також докази. Відповідач вважає за необхідне дати покази у суді під присягою, щодо відсутності повноважень у ОСОБА_5 на отримання коштів, і наявності боргу у позивача.

Заявник просив прийняти заяву про перегляд заочного рішення, поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, скасувати заочне рішення від 15 березня 2023 року у цивільній справі №755/21043/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової суми.

17 жовтня 2023 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва заяву залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків.

24 жовтня 2023 року на виконання вимог ухвали суду від 17.10.2023 року відповідач подав до суду заяву про усунення недоліків.

Позивач ОСОБА_1 у судовому засіданні просив відмовити у задоволені заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 15.03.2023 року.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні в судовому засіданні просив задовольнити заяву про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 15.03.2023 року з підстав, викладених у заяві.

Представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Тарасов С.О. у судовому засіданні просив задовольнити заяву про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 15.03.2023 року з підстав, викладених у заяві.

Заслухавши пояснення представника відповідача та позивача, дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, судом встановлено наступне.

Відповідно до ст.284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений у разі пропуску із інших поважних причин.

Під процесуальним строком розуміють строк, в межах якого вчиняються певні процесуальні дії.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. ( ст. 127 ЦПК України)

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Разом з тим, заявляючи клопотання про поновлення пропущеного строку заявник ОСОБА_2 обмежився лише викладенням цього клопотання у прохальній частині поданої до суду заяви про перегляд заочного рішення, без наведення доводів поважності причин пропущення процесуального строку та не долучивши докази, які свідчать про несвоєчасне отримання заочного рішення, яке просить переглянути відповідач.

Суд дослідивши матеріали справи вважає, що жодна з наведених підстав для скасування заочного рішення і більш того їх сукупність у заяві про перегляд заочного рішення відсутні.

27 липня 2023 року ухвалою судді Дніпровського районного суду міста Києва провадження в справі було відкрито в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання.

27 жовтня 2023 року позивач ОСОБА_1 особисто отримав копію позовної заяви з додатками та копію ухвали про відкриття провадження по справі для направлення стороні відповідача по справі, у зв`язку з відсутністю фінансування та забезпечення поштовими марками судів.

27 жовтня 2023 року (ЕП-10285) представник відповідача - адвокат Лутковська-Бабич Анастасія Леонідівна на електронну адресу суду направила заяву про ознайомлення з матеріалами справи № 755/21043/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової суми. Після чого 12 грудня 2022 року представник відповідача - адвокат Лутковська-Бабич Анастасія Леонідівна ознайомилась з матеріалами справи № 755/21043/21.

08 грудня 2022 року в підготовчому судовому засіданні було оголошено перерву з метою повного, всебічного та справедливого розгляду справи, а також для дотримання процесуальних права відповідача на судовий захист.

17 грудня 2022 року представник відповідача - адвокат Лутковська - Бабич А.Л. отримала судову повістку на призначене підготовче судове засідання на 22.12.2022 року, що підтверджується зворотнім повідомленням, яке містить в матеріалах справи.

22 грудня 2022 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва підготовче провадження в справі було закрито та справу призначено до розгляду по суті на 16 лютого 2023 року.

Відповідно до повідомлення про вручення поштового відправлення (рекомендоване) конверт з копією ухвали суду про відкриття провадження у справі від 27 липня 2022 року та копія позовної заяви повернуті до суду з позначкою «за закінченням терміну зберігання».

22 грудня 2022 року (ЕП-12556) працівниками загальної канцелярії Дніпровського районного суду міста Києва було зареєстровано клопотання представника відповідача - адвоката Лутковської - Бабич А.Л. про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза приміщенням суду. Однак, підготовче судове засідання було призначено на 22 грудня 2022 року об 10 год. 15 хв., а вищезазначене клопотання було фактично отримано суддею об 10 год. 45 хв.

23 січня 2023 року (ЕП-827) на електронну адресу Дніпровського районного суду міста Києва адвокат Лутковська - Бабич А.Л. направила заяву про закінчення повноважень, зазначивши, що між ОСОБА_2 та АО «Лутковська та Лук`яненко» розірвано договір про надання правової допомоги № 138-2022 від 21.07.2022 року на підставі п.3.1 за взаємною згодою.

16 лютого 2023 року судове засідання було відкладено з метою не порушення процесуального права відповідача на захист своїх інтересів, в тому числі на отримання правової допомоги та визнано неявку відповідача по справі, який був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, як неповажною, оскільки доказів про причини неявки до суду не надано.

15 березня 2023 року відповідач до судового засідання не з`явився, повідомлявся про призначене судове засідання шляхом направлення смс-повістки. На кожне судове засідання про дату, місце та час судового засідання, окрім направлення судових повісток за місцем реєстрації відповідача та місцезнаходженням адвокатського бюро/об`єднання, відповідач та його представник повідомлялись шляхом направлення смс-повісток.

Отже, відповідач ОСОБА_2 про дати засідань, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, проте жодного разу не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, відзиву та заперечень на позов не подав, з матеріалами справи ознайомився представник відповідача - адвокат Лук`яненко Ж.В. - 14.12.2023 року.

15 березня 2023 року судом ухвалене заочне рішення про задоволення позову.

Крім того, інформація щодо судового розгляду справи є загальнодоступною, оскільки розміщена на офіційному сайті суду «Судова влада».

В той же час, за положеннями статті 129 Конституції, статті 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

При цьому, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Доказів поважності причин неявки відповідач не подавав. Суд звертає увагу на той факт, що матеріали вказаної цивільної справи містять підтвердження про належне повідомлення відповідача про проведення судових засідань, також суд відзначає, що 14 грудня 2022 року представник відповідача - адвокат Лутковська Бабич А.Л. (на той момент ще діючий представник відповідача) ознайомилась з матеріалами справи, що в свою чергу підтверджує обізнаність відповідача про існування спору, що в чергове вказує на його не заінтересованості в розгляді даної справи і провокування затягування розгляду.

Таким чином вбачається, що відповідач систематично не з`являвся в судові засідання з метою затягування розгляду даної цивільної справи.

Реалізація принципу змагальності в цивільному судочинстві спонукає учасників справи та їх представників до використання всіх можливих механізмів захисту права, у зв`язку з чим ними можуть допускатися і певні зловживання. Водночас слід наголосити, що зловживання правом має розглядатися як процесуальне правопорушення виключно за умови встановлення причино-наслідкового зв`язку між зловживанням та завданою шкодою (встановленням певних ризиків) іншому учаснику справи. Тобто зловживання процесуальним правом як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає в порушенні умов належної реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав іншими учасниками справи.

Верховний Суд трактує зловживання як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення, що полягає у зловживанні процесуальними правами, за якого відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав, і визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав (ухвала ВС від 06 серпня 2018 року, справа №552/2378/17).

Процесуальні права та обов`язки учасників справи визначені ст. 43 ЦПК України. Зокрема, учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати усі наявні у нього докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, надавати суду повні й достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду, розглядаючи справу №552/2378/17, визначив зловживання, як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав.

Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність, нечесність, відсутність відкритості поведінки, відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин.

Це підтверджується постановою Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11 листопада 2019 року у справі №337/474/14.

Таким чином, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад цивільного судочинства.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких -не допуститисудовийпроцес у безладний рух (рішення суду у справі Жоффер де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

У зв`язку з наведеним, ураховуючи неодноразові відкладення судових засідань, обізнаність представника відповідача та відповідача про судові засідання, суд дійшов до обґрунтованого та законного висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідача.

Виходячи із загального обсягу доказів, які містять в матеріалах цивільної справи, відповідач належним чином повідомлений про розгляд цивільної справи шляхом направлення ухвали про відкриття разом з позовною заявою та долученими до неї додатками за місцем його реєстрації - АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою про реєстрацію місця проживання особи, доказів про зміну місця реєстрації (проживання) відповідач до цієї заяви не долучив.

В матеріалах справи міститься докази щодо направлення виклику до суду за місцезнаходженням представника відповідача засобами поштового зв`язку і такий виклик було отримано, а також було направлено копію позовної заяви з додатками та копію ухвали про відкриття провадження, конверт повернувся без вручення з відміткою працівника поштового відділення «за закінченням терміну зберігання» - а.с.117,125, також відповідач повідомлявся про дату слухання справи шляхом направлення смс-повідомлення за номером мобільного телефону зазначеного позивачем у позовній заяві, які доставлено відповідачу - 03 серпня 2023 року (а.с.89), 13 грудня 2023 року (а.с.115), 30 грудня 2023 року (а.с.128), 17 лютого 2023 року (а.с.135).

За наведених обставин, суд приходить до висновків, що доводи відповідача щодо підстав для скасування заочного рішення ґрунтуються на припущеннях, оскільки до заяви не долучено жодного письмового доказу на спростування заявлених позовних вимог, які викладено у позовній заяві, відповідач обмежився лише викладенням власних міркувань та припущень щодо підстав звернення позивача з цим позовом до суду та переоцінки наявних у справі доказів, які досліджено судом та покладено в основу судового рішення.

Отже, враховуючи те, що відповідачем не були надані докази, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи судом, суд приходить до висновку, що у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Крім того, суд враховує, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини виконання рішення суду є невід`ємною частиною права на справедливий суд.

Правосуддя визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення права.

Судове рішення за своєю суттю охороняє права, свободи та законні інтереси громадян і є завершальною стадією судового провадження.

Відповідно до ст. 24 Конституції України громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом.

Враховуючи ці обставини та викладене вище, встановлену законом обов`язковість судових рішень, сторони є рівними перед законом і мають рівні права, гарантовані Конституцією України та іншими нормативними актами, на захист своїх інтересів державою.

Виходячи з цього, відсутності мотивації усіх в сукупності підстав для скасування заочного рішення суду, підстави для задоволення заяви відсутні.

Керуючись ст. 287, 288 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні заяви відповідача ОСОБА_2 про поновлення процесуального строку для звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 15.03.2023 року.

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 15.03.2023 у справі №755/21043/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової суми, - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня проголошення даної ухвали до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд Києва.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua

С у д д я: