Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа № 126/1979/23

Провадження № 2/126/702/2023

"10" жовтня 2023 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Рудь О. Г.

секретар Кучанська В. М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обгрунтування поданого позову зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, в тому числі на житловий будинок. Позивач являється спадкоємцем за заповітом на майно померлої. Крім нього, спадкоємцем за законом на майно померлої матері є його сестра ОСОБА_2 ..

В серпні 2023 року позивач звернувся до Бершадської державної нотаріальної контори Вінницької області з метою належним чином оформити свої спадкові права після смерті матері та отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом. Проте йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ним було пропущено встановлений шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивач, пропустив строк для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що йому як спадкоємцю за заповітом не було повідомлено про наявність такого заповіту. Про його наявність він дізнався від своєї сестри, відповідачки по справі. На думку позивача, його необізнаність про наявність заповіту є поважною причиною для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Вищевказані обставини і стали причиною звернення позивача до суду з даним позовом.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Відповідач, ОСОБА_2 , подала заяву, в якій просила провести розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги визнала в повному обсязі.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі.

За результатами підготовчого засідання, згідно ч. 4 ст.200, ч. 4 ст.206 ЦПК України, суд ухвалює рішення про задоволення позову у разі визнання позову відповідачем за наявності для того законних підстав, якщо таке визнання відповідачем позову не суперечить закону або не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, докази по справі, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_1 від 24.01.2023 року.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне їй майно -житловий будинок, розташований в АДРЕСА_1 , що підтверджено витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

23.05.2017 року ОСОБА_3 вчинила заповіт, згідно змісту якого все своє майно та все те, що їй належатиме на день смерті і на що вона матиме право по закону заповіла своєму синові ОСОБА_1 .. В цей же день даний заповіт був посвідчений приватним нотаріусом Бершадського районного нотаріального округу Вінницької області, що підтверджується його копією.

Родинні відносини померлої ОСОБА_3 та позивача, ОСОБА_1 , підтверджуються копією свідоцтва про народження НОМЕР_2 , виданого Бирлівської сільською радою Бершадського району Вінницької області, згідно якого вбачається, що померла є матір`ю позивача.

Згідно довідки №420 від 14.08.2023, виданої Бирлівським старостинським округом спадкоємцями на майно померлої ОСОБА_3 є її діти та сторони по справі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом, позивач звернувся до Бершадської державної нотаріальної контори, проте йому було відмовлено у вчинення нотаріальної дії, оскільки останній пропустив встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, що підтверджено постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 10.08.2023 №190/02-31/02-14.

Зі змісту позову вбачається, що позивач пропустив строк, визначений законодавством строк для подання заяви про прийняття спадщини в нотаріальну контору, у зв`язку з тим, що про наявність такого заповіту дізнався вже після спливу строку для прийняття спадщини, встановленого статтею 1270 ЦК України.

У відповідності до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтею 1270 цього Кодексу передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" спадкоємці, які не прийняли спадщину в установлений законом строк, можуть звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ст. 1272 ЦК України, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності цього Кодексу, а саме з 1 січня 2004 року.

Тобто, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, як спадкоємець за заповітом, звернувся до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна після смерті своєї матері ОСОБА_3 з пропуском шестимісячного строку, оскільки, як зазначає, дізнався про існування заповіту лише в серпні 2023 року.

На переконання суду дані обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, у суду є підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та визначення йому додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, строку протягом трьох місяців.

Керуючись ст.ст. 1268-1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 13, 81, 223, 247, 263, 264, 265, 293, 315 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк тривалістю два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначений строк обраховувати з дати набрання даним рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О. Г. Рудь