Справа № 295/6939/22 Головуючий у 1-й інст. Шкира В. М
Категорія 69 Доповідач Миніч Т. І.
У Х В А Л А

05 січня 2023 р. м. Житомир

Суддя Житомирського апеляційного суду Миніч Т.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2

на рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 14 листопада 2022 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и л а:

Рішенням Корольовського районного суду м.Житомира від 14 листопада 2022 року позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - задоволено в повному обсязі.

Розірвано шлюб між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП суду не наданий, адреса проживання: АДРЕСА_2 ), зареєстрований 04 червня 2011 року виконкомом Тетерівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження складено відповідний актовий запис № 9.

Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 судовий збір в сумі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 копійок.

Не погодившись із рішенням суду, 27 грудня 2022 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу. З одночасним поданням скарги апелянт подає клопотання про відстрочення сплати судового збору. В обґрунтування клопотання зазначає, що в даний час перебуває у скрутному матеріальному становищі, таким чином не має коштів для сплати судового збору за подання суду апеляційної скарги відповідно до ст.8 ЗУ «Про судовий збір».

Перевіривши докази та дослідивши обставини, на які посилається заявник, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалоювідстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частина 3 вказаної статті передбачає, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

За приписами ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Однак, у п.29 Постанови Пленуму ВССУ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення Європейського суду з прав людини «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

В клопотанні про звільнення від сплати судового збору заявник зазначає про скрутне матеріальне становище, що перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законом розмірі.

Водночас, Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

У зв`язку із цим при здійсненні правосуддя суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами у чіткій відповідності до ЗУ «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягнення судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересам позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

На підтвердження скрутного матеріального становища, до матеріалів справи ОСОБА_1 долучено відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 09.12.2022 №0625-22-11285 від 09.12.2022 року, згідно яких за період з 3 кварталу 2021 року по 3 квартал 2022 року у ОСОБА_1 інформація про доходи відсутня.

Однак, на підтвердження своїх доводів ОСОБА_1 не надала довідку за період з 01 січня 2021 по 31 грудня 2021 року щодо суми доходу, як цього вимагає ст.8 ЗУ «Про судовий збір», тобто за попередній календарний рік.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку про відсутність підстав для відстрочення від сплати судового збору.

За таких обставин, клопотання підлягає залишенню без руху для сплати судового збору.

Порядок сплати, розмір судового збору визначається у відповідності до Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду,- у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2022 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2022 року становить 2481 гривня.

Підпунктом 2 п.2 ч.2 ст.4 Закону передбачено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн.) (ставки судового збору на час подання позову 26.07.2022).

Згідно підпункту 6 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується в розмірі 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 при подачі до апеляційного суду апеляційної скарги необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 1488,60 грн. (із розрахунку 992,40х 150%=1488,60 грн. ).

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» та листа Державної судової адміністрації України № 15-15335/15 від 28 серпня 2015 року судовий збір згідно закону перераховується у безготівковій або готівковій формі, при сплаті судового збору через онлайн системи, банкомати для приймання платежів, інтернет-банкінг, банківські установи обов`язковими для заповнення платниками є наступні реквізити:

-дата документа;

-отримувач коштів: ГУК у Жит.обл/ТГ м.Житомир/22030101 ;

-код отримувача: ;

-банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

-код банку отримувача: МФО 899998;

-рахунок отримувача: UA0006797;

-код класифікації доходів бюджету: 22030101;

При сплаті судового збору поле «призначення платежу» розрахункового документа повинно бути заповнено наступним чином: *;101; ________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків

- фізичної особи (завжди має бути 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомлення про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом _________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ____(дата оскарження справи) по справі ____ (номер справи) Житомирський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані. Приклад заповнення графи "Призначення платежу": *;101; НОМЕР_2 ; Судовий збір, за позовом ОСОБА_5 , на рішення від 01.01.2019 по справі 905/1057/18, Житомирський апеляційний суд.

Згідно із ст.9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до положень ст. ст. 185, 357 ЦПК України в разі невиконання ухвали суду про залишення скарги без руху, заява вважається неподаною і повертається особі, яка її подала.

За таких обставин, клопотання залишається без руху з наданням строкудля сплати судового збору в сумі 1488,60 грн..

Керуючись ст. ст. 185, 357 ЦПК України, -

у х в а л и л а :

Відмовити представнику ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у задоволенні клопотання щодо відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 14 листопада 2022 року - залишити без руху.

Надати апелянту строк - десять днів з дня вручення копії ухвали для сплати судового збору.

Оригінал квитанції /платіжного доручення/ необхідно подати або надіслати на адресу Житомирського апеляційного суду до вищезазначеної дати, зазначивши в квитанції /платіжному дорученні/ всі вищевказані реквізити.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали у встановлений строк, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута апелянту.

Суддя: