Провадження № 2/185/4053/23
У Х В А Л А

про розгляд клопотань

14 листопада 2023 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Болдирєвої У.М. з участю секретаря судового засідання Бублик А.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я,

В С Т А Н О В И В:

03 жовтня 2023 року ОСОБА_1 через свого представника адвоката Повалій Олену Василівну звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я.

Позивач посилається на те, що він працював на виробничих структурних підрозділах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у шкідливих умовах, під час роботи отримав травму, що підтверджується актом №6 форми Н-1 від 13 квітня 2017 року про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом.

Довідкою МСЕК від 04 лютого 2019 року позивачу було визначено повторно 30 відсотків втрати професійної працездатності та третю групу інвалідності за трудовим каліцтвом.

Довідкою МСЕК від 27 січня 2021 року позивачу повторно визначено 20 відсотків втрати професійної працездатності без встановлення інвалідності.

Копія довідки Медико-соціальної експертної комісії на підтвердження втрати працездатності у відсотках, яка видавалась вперше, у позивача не збереглася.

Позивач вважає, що за таких обставин відповідач повинен відшкодувати йому моральну шкоду, оскільки він втратив здоров`я саме з вини підприємства, яке не створило безпечних умов праці.

Позивач просить стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, 150 000 грн.

Позовна заява містить клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки ціна позову не перевищує двісті п`ятдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб і дану категорію справ не віднесено до тих, що можуть розглядатись лише за правилами загального позовного провадження.

05 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

11 жовтня 2023 року представником позивача долучено до справи копію довідки про результати визначення ступеня втрати ОСОБА_1 професійної працездатності у відсотках серії 12 ААА № 044143 від 18 грудня 2017 року, наданої на адвокатський запит Міжрайонною профпатологічною МСЕК, також надано докази надіслання відповідачу копії цього письмового доказу.

Копія ухвали про відкриття провадження у справі та позовної заяви з додатками отримана відповідачем 03 листопада 2023 року.

07 листопада 2023 року надійшла заява представника відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

На думку представника відповідача позовні вимоги мають немайновий характер, тому справа має розглядатися за правилами загального позовного провадження.

Як передбачено частинами 4, 5 статті 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Представник відповідача посилається на те, що позовні вимоги мають немайновий характер, тому справа повинна розглядатися в порядку загального позовного провадження.

Однак позивачем заявлено вимогу про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я на виробництві, тобто справа виникає з трудових відносин і може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження згідно з пунктом 2 частини 1 статті 274 ЦПК України.

Справа про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я на виробництві, не належить до справ, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження і перелік яких наведений у частині 4 статті 274 ЦПК України. Сума моральної шкоди, заявлена позивачем до стягнення (ціна позову) не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тому суд не знаходить підстав для задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Крім того представником відповідача подано клопотання про про визнання обов`язковою участі позивача у судовому засіданні та витребування у позивача копії довідки МСЕК про первинне встановлення відсотка втрати працездатності, обґрунтованого розрахунку розміру моральної шкоди, доказів виконання вимог індивідуальної програми реабілітації.

За змістом статей 81, 83 ЦПК України, позивач зобов`язаний довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Позивачем додані до позовної заяви письмові докази, що підтверджують обставини, на які він посилається у позовній заяві, а саме його роботу на підприємстві відповідача у шкідливих умовах, встановлення йому висновком МСЕК втрати професійної працездатності внаслідок травми, пов`язаної з виробництвом.

Крім того до початку розгляду справи по суті представником позивача надано копію первинної довідки МСЕК про встановлення позивачу ступеня втрати професійної працездатності.

Відповідачем не обґрунтовано необхідність витребування додаткових доказів для повного та всебічного розгляду справи. Надання позивачем розрахунку розміру моральної шкоди не є обов`язковим, оскільки за змістом статті 23 Цивільного кодексу України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом з урахуванням обставин справи. Виконання позивачем вимог індивідуальної програми реабілітації не стосується предмету позову.

Як визначено постановою Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 210/3177/17, право працівника на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання, настає з дня встановлення йому МСЕК стійкої втрати працездатності.

Таким чином факт встановлення позивачу стійкої втрати працездатності висновком МСЕК вже є підставою для відшкодування йому моральної шкоди.

Позиція позивача по справі детально викладена у позовній заяві, зокрема позивачем зроблений докладний опис негативних змін у його житті, спричинених професійними захворюваннями.

Тому суд не знаходить підстав для задоволення клопотання представника відповідача про виклик позивача для особистих пояснень та витребування у позивача додаткових доказів.

Керуючись статтями 274, 277 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Залишити без задоволення заяву представника відповідача - Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Здійснювати подальший розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача - Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про виклик позивача у судове засідання для особистих пояснень та витребування у позивача додаткових доказів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Cуддя У.М. Болдирєва