провадження № 2/521/6149/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2023 року м. Одеса

Суддя Малиновського районного суду міста Одеси

Роїк Д.Я. розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

встановив:

Представник ОСОБА_1 адвокат Губська Х.Ю. звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Позовна заява не відповідає вимогам викладеним у ст. 175, 177 ЦПК України.

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України визначено вимоги до позовної заяви, проте всупереч наведеним вимогам закону позовна заява не містить:

-на виконання п. 2 ч.3 ст. 175 ЦПК України офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

-на виконання п.5 ч. 3 ст. 175 ЦПК виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

-на виконання п.6 ч. 3 ст. 175 ЦПК відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору

Також, згідно з ч. 1 ст.182 СК України та п.17 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, доньки, сина, інші обставини, що мають істотне значення.Разом з цим, позивачем до матеріалів справи не було додано довідки про склад сім`ї позивача, довідки (відомостей) про доходи позивача та відповідача. Відомостей про стан здоров`я платника аліментів.

У позовній заяві позивач зазначає, що «…позивач самостійно, в повному обсязі забезпечує сина належним харчуванням, житлом, освітою, розвагами, надає йому захист та піклування..» однак не зазначає доказів на підтвердження даних обставин.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Позовна заява подана за допомогою системи «Електронний суд». Так, в порушення вищевказаних норм позивачем не додано до позовної заяви доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів, а саме відповідачу ОСОБА_3 . Для усунення зазначеного недоліку, позивачу необхідно надати суду докази надсилання копії позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї відповідачеві ОСОБА_3 .

Крім того, з прохальної частини позовної заяви вбачається, що представник позивача просить стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі ? всіх видів його заробітку ( доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дати звернення до суду». Таким чином, вказані неточності потребують уточнення.

Суд враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі "Мушта проти України" зазначено, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Залишення позову без руху з зазначених вище підстав не є по своїй суті обмеженням права на доступ до суду, оскільки відповідає вимогам закону та основним засадам цивільного судочинства, та є необхідним для справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду та вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії даної ухвали.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, - залишити без руху, запропонувавши позивачу усунути недоліки вказані в мотивувальній частині ухвали в строк не пізніше п`яти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Дмитро РОЇК