Провадження № 2/638/317/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2023 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючої судді Штих Т.В.

за участю секретаря Зайченко Р.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань суду в порядку загального позовного провадження матеріали справи та заяву представника позивача про зміну предмету позову по цивільній справі за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 треті особи: Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, державний реєстратор Печенізької державної адміністрації Харківської області Гаспарян Г.А., державний реєстратор КП «Постачальник послуг» Солоницівської селищної ради Богославець С.В., Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Малахова Галина Іванівна, Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Куксін Станіслав Юрійович про скасування рішень про державну реєстрацію права власності, -

встановив:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває зазначена цивільна справа.

Представником позивача ОСОБА_4 подано заяву про зміну предмету позову без зміни підстав позову. Вказана заява обґрунтована тим, що протягом слухання даної судової справи № 638/16811/19, змінилась позиція Верховного Суду щодо ефективності захисту порушених прав шляхом з`явлення вимог про скасування державної реєстрації прав та/або скасування правочинів.

Так, Верховний Суд неодноразово висловлював позицію про те, що позовні вимоги про визнання незаконними та скасування рішень про державну реєстрацію прав, визнання недійсними свідоцтва про право власності, визнання недійсними договорів, які заявлені саме у зв`язку зі здійсненням самочинного будівництва, є неефективними способами захисту, і така практика є усталеною (постанова Верховного Суду від 27 квітня 2022 року у справі № 521/21538/19, від 02 червня 2021 року у справі № 509/11/17, від 09 листопада 2022 року у справі № 2-325/11, від 24 березня 2021 року у справі № 200/2192/18, від 21 вересня 2022 року у справі № 461/3490/18, від 30 вересня 2022 року у справі № 201/2471/20).

Згідно наведеної судової практики Верховного Суду для ефективного захисту порушених прав у зв`язку зі здійсненням самочинного будівництва, разом із вимогами про скасування рішень про державну реєстрацію прав, визнання недійсними договорів необхідно заявляти вимогу щодо знесення, перебудову, звільнення земельної ділянки тощо.

В судовому засіданні представник позивача на задоволенні вказаної заяви наполягав.

Розглянувши заяву представника позивача, суд дійшов наступного висновку.

Харківська міська рада звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (з урахуванням уточнень позовних вимог) про скасування рішень державних реєстраторів про державну реєстрацію прав, визнання недійсними та скасування правочинів щодо нежитлової будівлі літ. «ОП-1» загальною площею 157,9 кв.м по АДРЕСА_1 .

Позов обґрунтовано тим, що спірна нежитлова будівля літ. «ОП-1» по АДРЕСА_1 є об`єктом самочинного будівництва, що розташований на земельній ділянці право власності або право користування якою у відповідачів відсутнє.

Позовні вимоги про визнання незаконними та скасування рішень про державну реєстрацію прав, визнання недійсними свідоцтва про право власності, визнання недійсними договорів, які заявлені саме у зв`язку зі здійсненням самочинного будівництва, є неефективними способами захисту (постанова Верховного Суду від 27 квітня 2022 року у справі № 521/21538/19, від 02 червня 2021 року у справі № 509/11/17, від 09 листопада 2022 року у справі № 2-325/11, від 24 березня 2021 року у справі № 200/2192/18, від 21 вересня 2022 року у справі № 461/3490/18, від 30 вересня 2022 року у справі № 201/2471/20).

Згідно наведеного висновку Верховного Суду для ефективного захисту порушених прав у зв`язку зі здійсненням самочинного будівництва, разом із вимогами про скасування рішень про державну реєстрацію прав, визнання недійсними договорів необхідно заявляти вимогу щодо знесення, перебудову, звільнення земельної ділянки тощо.

Так, представником позивача подано заяву про зміну предмета позову, шляхом доповнення позовних вимог новою вимогою про зобов`язання відповідачів звільнити земельну ділянку по АДРЕСА_1 від нежитлової будівлі літ. «ОП-1» загальною площею 157,9 кв.м. (реєстраційний № 101).

Відповідно до висновку Касаційного цивільного суду Верховного Суду у постанові від 10.05.2023 у справі № 723/1233/17 зміна предмета позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Одночасна зміна підстав і предмета позову не допускається.

Подаючи заяву про зміну предмета позову, Харківська міська рада заявляє, окрім раніше заявлених позовних вимог, одну нову, підстави позову при цьому залишаються незмінними.

Відповідно до ч.3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Крім того, п.1 ч.1 ст. 189 ЦПК України також встановлено, що остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу є одним із завдань підготовчого провадження.

Як вбачається з положень ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

При цьому слід зазначити, що надмірно формальне, бюрократичне застосування правових норм і вчинення дій, що мають юридичне значення, безвідносне врахування їх доцільності, зважаючи на обставини конкретної справи, і необхідності забезпечення ефективного захисту прав, свобод та інтересів у цивільному судочинстві може призвести до порушення права на справедливий судовий розгляд.

До того ж, відповідно до п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

При цьому суд враховує, що стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.10.2019 року у справі № 902/271/18.

З урахуванням зазначеного, з метою сприяння позивачу у реалізації його права на обрання ефективного, на думку позивача, способу захисту його порушених прав, та з урахуванням того, що наведена вище практика Верховного Суду стала усталеною вже після подання міською радою позовної заяви у даній справі, суд дійшов до висновку про прийняття до розгляду зави предстаника позивача про зміну предмета позову.

Керуючись ст.260 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Клопотання представника позивача ОСОБА_4 задовольнити.

Прийняти до розгляду заяву представника позивача ОСОБА_4 про зміну предмету позову у справі № 638/16811/19 щодо зобов`язання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звільнити земельну ділянку по АДРЕСА_1 від нежитлової будівлі

літ. «ОП-1» загальною площею 157,9 кв.м. (реєстраційний № 101)».

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали суду складено 31 жовтяня 2023 року.

Суддя Т.В. ШТИХ.