РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.10.2023 Володимир-Волинський міський суд Волинської області під головуванням судді Пустовойт Т.В., з участю секретаря судового засідання Мазій І.В., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_2 в інтересах позивача ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно.

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що в будинку АДРЕСА_1 проживали батьки позивача ОСОБА_5 і ОСОБА_6 , які перебували у зареєстрованому шлюбі.

ІНФОРМАЦІЯ_1 мати позивача ОСОБА_5 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 26.03.2001.

Спадщину після смерті матері ОСОБА_5 згідно закону (ЦК УРСР в редакції 1963 року) прийняв її чоловік ОСОБА_6 , який був приписаний і спільно проживав разом із померлою у вищевказаному будинку.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 15.06.2001.

Заповіту на належне йому майно на праві приватної власності він не склав, а тому після його смерті відкрилась спадщина за законом, на належне йому на праві приватної власності майно, в тому числі на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться по АДРЕСА_1 , який він успадкував після смерті дружини, але за життя не встиг оформити спадкових прав.

Відповідач по справі - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , являються дочками покійних ОСОБА_5 і ОСОБА_6 та рідними сестрами позивача, спадщини після смерті батька не прийняли, оскільки на час її відкриття не проживали разом із батьками і не були зареєстровані у цьому будинку, у фактичне володіння та управління спадковим майном вони не вступили, із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталися. Брат ОСОБА_7 помер у 1983 році.

Таким чином, після смерті батька, позивач, будучи рідним сином, є єдиним спадкоємцем та таким, що прийняв спадщину, так як вступив у фактичне володіння та управління спадковим майном, у встановленому законом порядку прийняв спадщину і має право на спадкування майна.

На даний час виникла необхідність оформити спадщину після смерті батька, проте, оформити спадщину в нотаріальному порядку на успадкований позивачем житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами у нього немає можливості через відсутність правовстановлюючих документів на вказане майно.

Просить визнати за позивачем право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться АДРЕСА_1 , який він успадкував після смерті батька - ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В судове засідання позивач та його представник на розгляд справи не з`явились, представник позивача надала суду письмову заяву згідно якої позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили їх задовольнити та слухати справу у їх відсутність, проти ухвалення заочного рішення у справі не заперечили.

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судове засідання повторно не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, причини своєї неявки суду не повідомили, будь-яких клопотань про відкладення розгляду справи суду не направляли.

Ухвалою суду від 31.10.2023 року ухвалено провести заочний розгляд справи вказаної справи, оскільки відповідачі, будучи неодноразово належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, до судового засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, відзив не подали, в той же час позивач не заперечував проти заочного вирішення справи.

Фіксування судового процесу технічними засобами не проводилось у відповідності до ч.2ст.247 ЦПК Україниу зв`язку з розглядом справи за відсутності осіб, які беруть участь у справі.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Згідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Згідно із ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Також, у відповідності до положень статей 55, 124 Конституції України та статті ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За загальним правилом статей15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до вимог статті 524 ЦК УРСР в редакції 1963 року, яка діяла на час відкриття спадщини, спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом.

Згідно ст. 529 ЦК УРСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних часках діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого.

У відповідності до ст. 549 ЦК УРСР спадкоємець який прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном або якщо подав нотаріальному органові за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду з правилами позовного провадження.

Як стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 .

З копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_6 .

Як вбачається з копії витягу з погосподарської книги № 1 за 2001 рік по особовому рахунку № НОМЕР_4 , будинок з надвірними будівлями і спорудами, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належить ОСОБА_6 .

Згідно довідки № 163/08-04, виданої Устилузькою міською радою Володимирського району від 06.06.2023 року, ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . На день смерті була зареєстрована та проживала по АДРЕСА_1 . Разом з нею був зареєстрований - чоловік ОСОБА_6 . Заповіт від імені ОСОБА_5 . Рогожанською сільською радою не посвідчувався.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_6 , після смерті якого залишилось спадкове майно. Заповіт від імені ОСОБА_6 сільською радою не посвідчувався.

З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 вбачається, що позивач ОСОБА_1 являється сином покійних ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , а отже являється спадкоємцем першої черги за законом.

Судом встановлено, що крім позивача по справі є і інші спадкоємці першої черги за законом, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які являються дочками померлих ОСОБА_6 і ОСОБА_5 , проте спадщини після смерті батьків не прийняли, оскільки на час її відкриття не проживали разом із батьками, у фактичне володіння та управління спадковим майном вони не вступили, із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звертались.

Відповідно до постанов про відмову у вчиненні нотаріальних дій № 247/02-31 від 13.06.2023 року та № 359/01-16 від 04.08.2023 позивачу ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно за законом після померлого батька у зв`язку із відсутністю правовстановлюючого документа на нього.

Частиною 1 ст.328 ЦКУкраїни встановлено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (ч. 2 ст. 328 ЦК України).

У відповідності до ст.346 ЦК України, смерть власника є однією з підстав припинення права власності.

Право позивача, як спадкоємця на спадкове майно, підлягає захисту в судовому порядку, оскільки після смерті спадкодавця ОСОБА_6 не залишилося оригіналів правовстановлюючих документів на це майно, що є перешкодою позивачці в нотаріальному оформленні спадщини.

Таким чином, суд, приймаючи до уваги, що визнання відповідачами позову не суперечить закону та не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, а вимога позивачки про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом ґрунтується на законі, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, на підставі ст.ст. 524, 529, 549 ЦК УРСР в редакції 1963 року, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 200, 206, 247, 258, 259 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_6 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 право власності на спадкове майно, а саме: на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , який він успадкував після смерті батька - ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Іншими особами, які беруть участь у справі, на рішення може бути подана апеляція безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя Тетяна ПУСТОВОЙТ