Справа №760/8043/23 2-о/760/244/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 жовтня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Усатової І.А.,

за участю секретаря - Омелько Г.Т.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада про встановлення факту родинних відносин, суд -

В С Т А Н О В И В:

Заявниця звернулась до суду із заявою, у якій просила встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_1 є онукою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Свою заяву мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її бабуся по батьку - ОСОБА_2 .

Відповідно до заповіту, посвідченого державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори 02.03.1996, ОСОБА_2 все своє майно, де б воно не було та з чого б не складалось заповіла ОСОБА_3 .

Однак, ОСОБА_3 (батько заявниці) помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , а відтак не є спадкоємцем у відповідності до ст. 1222 Цивільного кодексу України, в той час як заявниця є спадкоємицею після смерті за правом представлення замість свого батька.

Однак через те, що бабуся заявниці після смерті свого чоловіка - ОСОБА_4 , почала використовувати своє дошлюбне прізвище - « ОСОБА_5 » та отримала паспорт громадянина України саме на це прізвище, в той час як, актових записів цивільного стану про зміну імені не виявлено, заявниця не може підтвердити свої родинні відносини з померлою через різницю прізвищ у документах.

Заявниця відзначає, що від встановлення факту родинних відносин заявниці із померлою ОСОБА_2 залежить виникнення її майнових прав, що пов`язані з можливістю оформлення своїх прав на спадкове майно у нотаріальному порядку.

З огляду на наведене просить заяву задовольнити.

11.04.2023 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищезазначену справу було передано до провадження головуючому судді Солом`янського районного суду міста Києва Усатовій І.А.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду міста Києва від 18.04.2023 у справі відкрито провадження, призначено справу до судового розгляду.

18.05.2023 до суду від представника заінтересованої особи Київської міської ради надійшов відзив, в якому просить на підставі поданих стороною доказів прийняти рішення згідно чинного законодавства та здійснити розгляд справи за відсутності представника Київської міської ради.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду міста Києва від 20.06.2023 витребувано від П`ятої київської державної нотаріальної контори належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи, після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

04.07.2023 до суду на виконання запиту від Солом`янського відділу ЦМУ ДМС у м.Києві та Київській області надійшла копія заяви про видачу паспорта серії НОМЕР_1 , виданого 23.07.1999 на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

05.07.2023 на виконання ухвали до суду Солом`янського районного суду міста Києва від 20.06.2023, надійшли копії матеріалів спадкової справи №61/2023, після смерті ОСОБА_2 .

У судове засідання учасники судового розгляду не з`явились, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи. Від представника заявника 09.10.2023 надійшла заява про розгляд справи без його участі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2 від 21.01.2023, виданим Дарницьким відділом реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Відповідно до свідоцтва про народження НОМЕР_3 від 06.06.1956 (повторне), ОСОБА_2 народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьками є ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) та ОСОБА_8 ( ОСОБА_8 ).

12.11.1964 між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , 1938 року народження, 12.11.1964 зареєстровано шлюб та після одруження ОСОБА_2 змінила прізвище на « ОСОБА_9 », що підтверджується свідоцтвом про одруження НОМЕР_4 від 15.04.1965 р., виданим Виконавчим комітетом Київської міської ради.

19.03.1965 у ОСОБА_10 та ОСОБА_4 народився син - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_5 від 16.04.1965, виданим Виконкомом Жовтневої ради депутатів.

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 помер, що підтверджуються свідоцтвом про смерть НОМЕР_6 від 19.04.1968.

31.12.1993 між ОСОБА_3 (сином ОСОБА_11 ) та ОСОБА_12 укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про одруження НОМЕР_7 від 31.12.1993, виданим Жовтневою районною адміністрацією, після одруження спільне прізвище подружжя - « ОСОБА_9 » та ОСОБА_9 » відповідно.

ІНФОРМАЦІЯ_5 у ОСОБА_3 (сина ОСОБА_11 ) та ОСОБА_13 народилась донька - ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_8 від 05.10.1994, виданим Відділом реєстрації актів громадянського стану Жовтневої районної адміністрації міста Києва.

Відповідно до довідки Центрального відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) від 17.02.2023 актових записів цивільного про шлюб, розірвання, зміну імені за період з 12.11.1964 по теперішній час відносно ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не виявлено.

Разом з тим, як вбачається з наявних у справі документів, після смерті свого чоловіка, ОСОБА_15 почала використовувати своє дошлюбне прізвище - « ОСОБА_5 ».

Як зазначає заявниця у своїй заяві, отримуючи паспорт громадянина України, ОСОБА_15 вказала своє дошлюбне прізвище відповідно до свідоцтва про народження та у подальшому всі документи оформлювались нею на підставі такого паспорту та, відповідно, за прізвищем « ОСОБА_5 ».

Відповідно до довідки (форма 3 для приватизації) Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації № 1110 від 30.05.2002, особовий рахунок у квартирі АДРЕСА_1 значиться за громадянкою ОСОБА_8 (мати ОСОБА_2 ) - померла; зареєстровані та проживають: ОСОБА_2 (донька), ОСОБА_3 (онук) та ОСОБА_1 (правнука)

Вищевказана квартира була приватизована ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 18.11.2004, виданим Відділом приватизації державного житла Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, відповідно до якої квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 в рівних долях.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_9 від 10.05.2014, виданим Відділом реєстрації смерті у місті Києві.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину від 15.11.2014, виданого державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори, належну ОСОБА_3 1/3 частину квартира АДРЕСА_1 успадкувала його дружина - ОСОБА_13 ; донька ОСОБА_1 та мати ОСОБА_2 відмовились від права на спадщину після ОСОБА_3 .

Відповідно до довідки (форма 3) № 7955 від 28.12.2015, виданої Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва», у квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані та проживають: ОСОБА_2 (власник особового рахунку) та ОСОБА_1 (онука).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 293 Цивільного процесуального кодексу України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України в постанові № 5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суди вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його прав і обов`язків цивільного характеру ( п. 36 рішення ЄСПЛ від 21 лютого 1975 року у справі «Голден проти Сполученого королівства» ).

У силу ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна людина, права і свободи якої, викладені у цій Конвенції, порушуються, має ефективний засіб захисту у відповідному національному органі.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі " Бочаров проти України "( остаточне рішення від 17 червня 2011 року ), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення " поза розумним сумнівом ". Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних не спростованих презумпцій щодо фактів.

Згідно з вимогами ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України, доказами є будь - які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Зважаючи на викладене та на наявні в матеріалах справи документи, суд приходить до висновку, що наведених обґрунтувань та зібраних доказів достатньо на підтвердження родинних зв`язків між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а саме, що ОСОБА_1 була онукою ОСОБА_2 .

Таким чином, оцінивши усі докази в сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги є обґрунтованими і підтверджені письмовими доказами, тому є всі підстави для задоволення заяви.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 12, 13, 76-81, 259, 263-265, 268, 273, 315-319 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_10 , адреса: АДРЕСА_2 ), є рідною онукою померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Усатова І. А.