СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-з/759/137/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2023 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Єросова І.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітніх ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), яка діє в інтересах неповнолітніх ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 ( АДРЕСА_3 ), треті особи: Державне підприємство «Сетам» (01001, м.Київ, вул.Стрілецька, 4-6), приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ярмолюк М.М. (49000, м.Дніпро, просп.Пушкіна, 43/2) про визнання права власності на майно за заповітом і про зняття з майна арешту,

ВСТАНОВИВ:

17.07.2023 р. позивачі засобами поштового зв`язку звернулись до Святошинського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом у якому просять визнати за ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 право власності по 1/6 частини квартири АДРЕСА_4 та 1/6 частини квартири АДРЕСА_5 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та звільнити з під арешту майно, а саме: частину квартири АДРЕСА_4 , частину квартири АДРЕСА_5 .

Разом із позовною заявою подано заяву про забезпечення позову у якій позивачі просять зупинити продаж арештованого майна, а саме: квартири АДРЕСА_4 ; заборонити Державному підприємству «СЕТАМ» вчиняти будь-які дії з проведення електронних торгів та оформлення результатів електронних торгів, до розгляду справи по суті; заборонити приватному виконавцю виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньову Максиму Олександровичу вчиняти дії щодо продажу квартири АДРЕСА_5 в порядку примусового виконання виконавчого листа №203/1330/20, виданого Кіровським районним судом м.Дніпропетровськ 05.05.2021 р.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 21.07.2023 р. у задоволенні заяви відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 19.09.2023 р. апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітніх ОСОБА_3 , ОСОБА_4 залишено без задоволення, ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 21.07.2023 р. без змін.

11.09.2023 р. під час апеляційного розгляду заяви про забезпечення позову, до суду надійшла заява від ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітніх ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про забезпечення позову шляхом: заборони органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, зокрема Міністерству юстиції України та його територіальним органам, нотаріусам та іншим органам чи особам, які виконують функції державної реєстрації прав на нерухоме майно вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо нерухомого майна - квартири АДРЕСА_4 ; заборонити вчиняти певні дії, а саме: шляхом зупинення реалізації арештованого майна квартири та заборони Державному підприємству «СЕТАМ» вчиняти будь-які дії з проведення електронних торгів та оформлення результатів електронних торгів, до розгляду справи по суті; заборонити приватному виконавцю виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньову Максиму Олександровичу вчиняти дії щодо продажу квартири АДРЕСА_5 ; заборонити Державному підприємству «СЕТАМ» вчиняти будь-які дії з проведення електронних торгів та оформлення результатів електронних торгів, до розгляду справи по суті; заборонити приватному виконавцю виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньову Максиму Олександровичу вчиняти дії щодо продажу квартири АДРЕСА_5 в порядку примусового виконання виконавчого листа №203/1330/20, виданого Кіровським районним судом м.Дніпропетровськ 05.05.2021 р. В обґрунтування заяви зазначають, про наявність заповіту ОСОБА_6 щодо майна, яке належить та буде належати на момент смерті на користь його доньок - позивачів у справі, а також належність майна, яке було спільною сумісною власністю подружжя - предмету спору - їх матері - відповідачу, то 1/2 частина такого майна на законних підставах має бути розподілена між доньками заповідача. Наявність арешту майна перешкоджає у реалізації їх права власності на таке майно, у зв`язку із чим виникла об`єктивна необхідність звернення позивачів до суду для відновлення своїх порушених прав власності на вищевказане нерухоме майно, право на яке належить їм за заповітом. Необхідність застосування заходів забезпечення позову випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до ускладнення або унеможливлення виконання рішення суду у разі задоволення позову. Окрім того, у межах виконавчого провадження №65341127 стягувачу ОСОБА_7 було передано квартиру АДРЕСА_4 , яка є предметом справи №759/13288/23, що є порушенням прав та законних інтересів позивачів. Що стосується квартири АДРЕСА_5 на яку постановою приватного виконавця Селезньова М.О. накладено арешт, то застосований судом вид забезпечення позову шляхом зупинення продажу арештованого майна є співмірним із заявленими позовними вимогами. Зазначені способи забезпечення позову не зупиняють виконання судового рішення, а лише зупиняють продаж певного (спірного) майна, яка є предметом спору в іншій справі, а не всього майна боржника.

Суд, вивчивши матеріали справи, заяву про забезпечення позову, вважає, що в її задоволенні слід відмовити.

Судом встановлено, що позивачами у заяві про забезпечення позову заявлені тотожні вимоги, що вирішені ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 21.07.2023 р., яка Постановою Київського апеляційного суду від 19.09.2023 р. залишена без змін, окрім як заборони органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно та іншим органам чи особам, які виконують функції державної реєстрації прав на нерухоме майно вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо нерухомого майна - квартири АДРЕСА_4 .

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 151 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

У відповідності зі ст. 151 ЦПК України суд за заявою сторін, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову. У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов; вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Крім того, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати іншим особам здійснювати покладені на них згідно із законодавством повноваження. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів (постанова Верховного Суду від 03.04.2019 у справі N 211/129/18-ц).

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, має пересвідчитися, зокрема, у тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Зазначене згоджується із правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 12 лютого 2020 року у справі N 381/4019/18.

Позивачі просять забезпечити позов шляхом заборони органам державної реєстрації прав на нерухоме майно вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо нерухомого майна. Вказані дії нерозривно пов`язані із продажем арештованого майна, оскільки як встановлено судом, вказане майно вже реалізовано в порядку примусового виконання рішення суду, а саме передано стягувачу в рахунок погашення боргу. У зв`язку із чим, суд доходить висновку, що в даному випадку, заборона вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо об`єкта нерухомості квартири АДРЕСА_4 , незаконно обмежить права ОСОБА_7 як стягувача у справі N 203/1330/20, щодо виконання рішення суду про стягнення заборгованості за договором позики, оскільки не відповідатиме закону та не буде пропорційним переслідуваній меті.

Таким чином, забезпечення позову справі шляхом заборони органам державної реєстрації прав на нерухоме майно вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо нерухомого майна в межах виконавчого провадження №65341127 при примусовому виконанні рішення в іншій справі №203/1330/20 фактично порушує права та законні інтереси ОСОБА_7 .

Враховуючи вищевикладене суддя вважає, що заява про забезпечення позову є необгрунтованою і задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 149, 151-153, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітніх ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), яка діє в інтересах неповнолітніх ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 ( АДРЕСА_3 ), треті особи: Державне підприємство «Сетам» (01001, м.Київ, вул.Стрілецька, 4-6), приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ярмолюк М.М. (49000, м.Дніпро, просп.Пушкіна, 43/2) про визнання права власності на майно за заповітом і про зняття з майна арешту, відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя : І.Ю. Єросова