ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Справа №338/1301/23
31 жовтня 2023 року селище Богородчани
Богородчанський районний суд Івано-Франківської області в складі головуючого судді Куценка О.О., секретаря судового засідання Двібородчин І.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Богородчани цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
16 серпня 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Після виконання вимог п.2 ч.1 ст.187 ЦПК України, ухвалою від 24 серпня 2023 року було відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 26 вересня 2023 року було закрито підготовче провадження у справі та справа призначена до судового розгляду.
В обґрунтування позову вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ї мати ОСОБА_4 . Після смерті матері залишилось спадкове майно: домоволодіння по АДРЕСА_1 .
В домоволодінні по АДРЕСА_1 , після смерті матері ніхто не проживав, однак, як їй стало відомо були зареєстровані її брати - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (відповідачі по справі).
В 2023 році від братів вона дізналась, що за життя мати склала заповіт, яким заповідала позивачу все належне їй майно.
В зв`язку з цим, 26 липня 2023 року вона звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері.
26 липня 2023 року приватним нотаріусом Івано-Франківського районного нотаріального округу Білусяк Л.В. їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на нерухоме майно після смерті матері, через пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Вказує, що на момент смерті матері, вона не була обізнана про наявність заповіту. Інші спадкоємці відповідачі по справі не заперечують проти волі матері, щодо прийняття спадщини позивачем.
Вважає причину пропуску строку поважною, тому просить його поновити.
В судове засідання позивач та її представник адвокат Федорів С.І. не з`явились, у поданій заяві просили суд проводити судовий розгляд справи у їх відсутність, вимоги позову підтримують у повному обсязі, не заперечують проти заочного розгляду справи у випадку неявки відповідачів.
Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся в установленому законом порядку, відзиву на позовну заяву не надав. На адресу суду 21 вересня 2023 року надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти того, щоб сестра прийняла спадщину після смерті матері за заповітом, позовні вимоги визнає.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся в установленому законом порядку, про причину неявки суд не повідомив, відзиву на позовну заяву не надав.
З огляду на встановлення одночасного існування умов передбачених ч. 1 ст. 280 ЦПК України, судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у ній доказів.
Відповідно до положень ч.2 ст. 247 ЦПК України, зважаючи на відсутність всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд приймає до уваги ті обставини, що відповідачі не мають заперечень проти заявленого позову, відсутні інші спадкоємці за даними Спадкового реєстру, що свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.
Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.
Так, згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою.
Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (ст. 1233 ЦК України).
У відповідності до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Частиною 1, 3 ст. 1272 ЦК України, передбачено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" N 7 від 30 травня 2008 року передбачено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Пороги Богородчанського району Івано-Франківської області, померла ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 05 листопада 2012 року, органом державної реєстрації актів цивільного стану Порогівської сільської ради Богородчанського району Івано-Франківської області, актовий запис №35 (а.с.5).
Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого Порогівською сільською радою Богородчанського району Івано-Франківської області (а.с.12) ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 її батьками є ОСОБА_6 та ОСОБА_4 .
Із копії свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 від 08 лютого 1997 року (а.с.11) вбачається, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 одружилась із ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та після реєстрації шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_8 .
Таким чином, судом встановлено, що спадкодавець ОСОБА_4 є матір`ю позивача ОСОБА_1 .
З дослідженої копії заповіту від 16 липня 2008 року, вбачається, що ОСОБА_4 на випадок своєї смерті зробила розпорядження, яким все належне їй майно, де б воно не було і з чого б не складалося, заповіла своїй дочці ОСОБА_1 . Заповіт 16 липня 2008 року, посвідчено секретарем Порогівської сільської ради Богородчанського району Івано-Франківської області Пінчак П.Д. та зареєстровано в реєстрі за № 19 (а.с.14).
З Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі листа приватного нотаріуса Івано-Франківського районного нотаріального округу Білусяка Л.В. №176/02-14 від 26 липня 2023 року вбачається, що після смерті спадкодавця ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкові справи не заводились та відповідно свідоцтва про право на спадщину жодній особі не видавалось. (а.с.13,8).
Таким чином встановлено, що спадкоємець ОСОБА_1 своїм правом на отримання спадщини після смерті ОСОБА_4 відповідно до заповіту від 16 липня 2008 року не скористалася та у встановлені законом строки спадщину не прийняла.
Відповідно до доводів, позивача у встановлений строк вона не звернулась із заявою про прийняття спадщини, оскільки не була обізнана з порядком прийняття спадщини, вчасно не звернулась з відповідною заявою у нотаріальні органи, так як їй було невідомо про наявність заповіту складеного матір`ю на її користь.
Суд визнає обґрунтованість вказаних пояснень позивача, оскільки вони узгоджуються із дослідженими по справі доказами.
Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, слід враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Принцип "пропорційності" тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип "пропорційності", натомість принцип "пропорційності" є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип "пропорційності" як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Таким чином, беручи до уваги вищенаведені, пояснення позивача щодо пропуску неюстроку для прийняття спадщини, які підтверджуються матеріалами справи, враховуючи те, що позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем про наявність спадкового майна дізнався поза межами строку, передбаченого ч. 1ст. 1270 ЦК України, суд вважає, що вказані обставини свідчать про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, адже вони пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини.
За таких обставин, з огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд вважає, що є всі підстави для задоволення позовних вимог і визначення позивачу додаткового строку у два місяці, який буде достатнім для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Разом з тим суд враховує, думку позивача, яка не заявляв вимогу про стягнення з відповідачів судових витрат, що відповідач не вчиняв жодних дій, які б призвели до порушення прав позивача і які, як наслідок, призвели до звернення останньої до суду з позовом. Відтак, суд не вбачає підстав для стягнення з відповідачів на користь позивача понесених останньою судових витрат по сплаті судового збору.
На підставі викладеного, ст. 1220, 1266, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст. 10, 11, 12, 141, 200, 206, 258, 263-265,280-283 ЦПК України, суд
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Пороги Богородчанського району Івано-Франківської області, тривалістю два місяці з дня набрання законної сили рішенням суду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст судового рішення складено 31 жовтня 2023 року.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків не відомий.
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків не відомий.
Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків не відомий.
Суддя: