провадження № 2/752/7278/23
УХВАЛА

08.11.2023 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря Литвиненко Ю.С.

розглянувши в приміщенні суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району міста Києва» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послуги із утримання будинків, споруд і прибудинкових територій, -

ВСТАНОВИВ:

в жовтні 2023 року до суду надійшов позов Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району міста Києва» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послуги із утримання будинків, споруд і прибудинкових територій.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 10.10.2023 року, у справі було відкрито провадження та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

В листопаді 2023 року до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні із викликом сторін.

Представник позивача та інші відповідачі після відкриття провадження з будь-якими клопотаннями до суду не звертались.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути клопотання сторони відповідача в порядку спрощеного позовного провадження на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що в задоволенні клопотання відповідача слід відмовити за наступних підстав.

Частинами 5-6 статті 279 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до ч. 7 ст. 279 ЦПК України, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Axen v. Germany" ("Аксен проти Німеччини"), заява N 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі "Varela Assalino v. Portugal" ("Варела Ассаліно проти Португалії"), заява N 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів. Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Аналогічний висновок, викладений в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 24 січня 2020 року у справі № 9901/491/19 (11-1189заі19).

Суд вважає, що клопотання відповідача про розгляд справи із повідомленням (викликом) сторін не підлягає задоволенню, оскільки предметом позову є вимога про стягнення заборгованості сумі 48115,47 грн., що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Крім того, відповідачем не доведена необхідність проведення судового засідання із повідомленням сторін, а також варто вказати про те, що відповідач жодним чином не позбавлений можливості надати пояснення і висловити свої міркування у письмових заявах по суті справи.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання із повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, а тому суд приходить висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача про розгляд даної цивільної справи за правилами спрощеного позовного провадження із повідомленням (викликом) сторін.

Крім того, з огляду на те, що суд прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання відповідача, а відтак розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін слід відкласти.

Керуючись ст.ст. 19, 258-261, 277, 279, 353-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд у судовому засіданні із повідомленням (викликом) сторін цивільної справи з позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району міста Києва» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послуги із утримання будинків, споруд і прибудинкових, - відмовити.

Розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін відкласти на 30.11.2023 р.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 353 Цивільного процесуального кодексу України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п. 4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя Н.П. Чередніченко