Справа № 712/3379/23
Провадження № 2/712/1630/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 жовтня 2023 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Пироженко В.Д.

за участі секретаря Туз Н.В.

за участі представника позивача адвоката Юрченка В.О.

за участі представника відповідача Кирмана В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, третя особа ОСОБА_2 про відшкодування збитків,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернувся до суду з позовом до Черкаської міської ради (м. Черкаси, вул. Б. Вишневецького, 36) про відшкодування шкоди.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що 14.05.2020 року на автомобіль Hyundai Gets р.н. НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_1 , по вул. Благовісній, 364/2 в м. Черкаси від пориву вітру впала частина дерева, внаслідок чого автомобілю завдані матеріальні збитки.

За фактом падіння дерева на належний йому автомобіль, були надані протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 14.05.2020 та довідка про результати розгляду звернення від 21.05.2020 року.

Відповідно до звіту № А09-67 про оцінку автомобіля Hyundai Gets, складений суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_3 , сума реальних збитків, які є вартістю виконаних робіт, необхідних для відновлення пошкодженого транспортного засобу становить 89 660,85 грн (вартість відновлювального ремонту).

18.09.2020 був направлений адвокатський запит до Черкаської міської ради про надання інформації хто є балансоутримувачем зелених насаджень міста Черкаси, зокрема дерев навпроти буд. АДРЕСА_2 , станом на 14.05.2020 року.

Черкаська міська рада листом від 28.09.2020 року за № 19232-01-21 повідомила, що функції утримання земельних насаджень нікому не делегувалися та дерева на баланс не передавалися. Балансоутримувач зелених насаджень по вул. Благовісній, 364/2 відсутній.

27.08.2021 року була направлена вимога до Черкаської міської ради про відшкодування збитків, завданих в результаті даної події, проте, 16.09.2021 року Черкаська міська рада повідомила про відсутність підстав для задоволення вимог.

Постільки, балансоутримувачем зелених насаджень є уповноважене органами місцевого самоврядування підприємство, яке відповідає за утримання та збереження зелених насаджень, тому відповідальність за бездіяльність, що призвело до порушення прав позивача, покладається на орган місцевого самоврядування.

Просить стягнути з відповідача Черкаської міської ради збитки в розмірі 89 660,85 гр та понесені судові витрати.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 12.04.2023 року відкрито провадження по справі та справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання.

19.05.2023 року від відповідача Черкаської міської ради надійшов відзив на позовну заяву в якій відповідач зазначає, що Черкаська міська рада категорично заперечує факт падіння гілки на автомобіль Hyundai Gets, постільки протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 14.05.2020 року отриманий від ОСОБА_4 , лише свідчить про подання ним заяви до поліції про певну подію. Відповідно довідки Черкаського відділення поліції ГУНП в Черкаській області, встановлення факту падіння гілки на автомобіль, встановлення свідків, тощо не проводилось. Тобто, дані обставини не є доказом в даній справі. Сума, яка зазначена в звіті експерта, вартість відновлювального ремонту 52 019,83 грн не відповідає сумі яку заявляє позивач 89 660,85 грн. Даний звіт не є доказом в даній справі. Звіт носить умовний характер, складений на припущеннях та може бути об`єктивним. Оцінювач, в порушення методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, за базову оцінку взято вартість лише одного автомобіля, а не декількох. Різниця в пробігу автомобіля становить більше 100 тис км, що впливає на визначення вартості автомобіля на момент пошкодження. Тому оцінювачем невірно визначена база середньої ціни, яка ним була застосована, що за собою потягло обчислення, в основі яких лежить невірна базова величина, що і призвело до невірної кінцевої оцінки вартості відновлювального ремонту. До матеріалів справи не додано автотехнічне дослідження про те, чи могли утворитися певні механічні пошкодження при падінні гілки з висоти на автомобіль. Крім того, звіт про оцінку майна становить 6 місяців, а тому він вичерпав свою дію, постільки складений 08.10.2020 року.

Згідно інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з 09.10.2018 за ОСОБА_2 зареєстровано право власності на земельну ділянку та житловий будинок по АДРЕСА_2 , яка повинна здійснювати належний догляд за прилеглою територією, а тому Черкаська міська рада є неналежним відповідачем у даній справі.

Згідно з довідкою Черкаського обласного центру з гідрометеорології від 04.05.2023 року про погодні умови, 14.05.2020 року у м. Черкаси вбачається, що був посилений вітер 16-18 м/с і являється небезпечним метеорологічним явищем 1 рівня небезпечності, що може приводити до різного ступеню пошкоджень та руйнувань, тобто погодні умови і призвели до падіння гілки дерева внаслідок пориву вітру. Просили в позові позивачу відмовити.

01.06.2023 року від позивача надійшла відповідь на відзив відповідача в якому позивач зазначає, що фактом, який підтверджує падіння гілки дерева на автомобіль є матеріали, які знаходяться у поліції, та про які клопоче позивач про їх витребування. Щодо вартості матеріальних збитків автомобіля, то вартість матеріальних збитків та вартість відновлювального ремонту це різні поняття. Експертом застосовано вартість зносу автомобіля. Вартість відновлювального ремонту визначається як грошові витрати необхідні для відновлення пошкодженого транспортного засобу. Вартість матеріальних збитків визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження автомобіля з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування (втрата товарної вартості). ОСОБА_2 не є належним відповідачем по справі, постільки падіння гілки дерева відбулося в зеленій зоні біля дороги.

Протокольною ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_2 залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 27.06.2023 року закрито підготовче засідання та справу призначено до судового розгляду.

В судовому засіданні представник позивача адвокат Юрченко В.О. заявлені позовні вимоги позивача підтримав та просив їх задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_5 в судовому засіданні заявлені позовні вимоги позивача не визнав з підстав викладених у відзиві на позовну заяву. Просив в позові позивачу відмовити.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, хоч належним чином повідомлена про час та місце слухання справи.

Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні у справі докази і встановивши фактичні обставини, дійшов наступного.

Забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року за №3477-IV застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

За змістом п.1 ст.6, ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, ст.1 Першого протоколу до Конвенції кожен має право на розгляд його справи упродовж розумного строку судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно до ст.ст.1,3 ЦК України, ст.ст.2,4-5,12-13,19 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави, що виникають з цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також справ, розгляд яких, в порядку цивільного судочинства, прямо передбачено законом.

При цьому, в порядку цивільного судочинства, виходячи із його загальних засад про неприпустимість свавільного втручання у сферу особистого життя людини; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність, перш за все регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.

Кожна особа, а у випадках, встановлених законом, органи та особи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси, мають право в порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів; або прав, свобод та інтересів інших осіб, інтереси яких вони захищають, державних чи суспільних інтересів.

Частина 1 ст.15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно д ост. 5 Закону України «Про місцеве самоврядування» від 21 травня 1997 року №280/97-ВР (далі Закон України №280/97-ВР) система місцевого самоврядування включає: територіальну громаду, сільську, селищну, міську раду, сільського, селищного, міського голову та виконавчі органи сільської, селищної, міської ради, старосту.

Згідно до ст.10 Закону України №280/97-ВР міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Представницькі органи місцевого самоврядування, сільські, селищні, міські голови, виконавчі органи місцевого самоврядування діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами.

Порядок формування та організація діяльності рад визначаються Конституцією України, цим та іншими законами, а також статутами територіальних громад.

Статтею 1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» від 06 вересня 2005року №2807-ІV (далі Закон України №2807-ІV) визначено, що благоустрій населених пунктів це комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля.

Пунктом 1 ст.13 Закону України №2807-ІV встановлено, що до об`єктів благоустрою, крім інших, належать вулиці та прибудинкові території.

Елементами (частинами) об`єктів благоустрою згідно зі ст. 21 цього закону є : 1) покриття площ, вулиць, доріг, проїздів, алей, бульварів, тротуарів, пішохідних зон і доріжок відповідно до діючих норм і стандартів; 2) зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях.

Згідно зі ст.15 цього ж закону органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть утворювати підприємства для утримання об`єктів благоустрою державної та комунальної власності. У разі відсутності таких підприємств органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах своїх повноважень визначають на конкурсних засадах відповідно до закону балансоутримувачів таких об`єктів. Підприємство та балансоутримувач забезпечують належне утримання і своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або можуть на конкурсних засадах залучати для цього інші підприємства, установи та організації.

Відповідно до ст.25 цього Закону утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території.

Згідно з п.3.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України від 10 квітня 2006 року №105, яким врегульовано питання утримання зелених насаджень у населених пунктах України (далі Правила), до елементів благоустрою віднесено, зокрема, зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях.

Згідно з п.п.5.1, 5.4, 5.5 зазначених Правил органи державної влади та органи місцевого самоврядування визначають на конкурсних засадах із числа спеціалізованих підприємств, організацій балансоутримувачів об`єктів благоустрою зеленого господарства державної та комунальної власності.

На об`єктах державної чи комунальної власності межі закріпленої території та обсяги пайової участі визначають місцеві органи влади. Відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності є балансоутримувачі цих об`єктів.

Крім того, відповідно до розділу 12 Правил утримання з метою контролю за станом міських зелених насаджень балансоутримувач об`єкта, власник чи користувач земельної ділянки здійснюють їх загальні, часткові та позачергові огляди.

Загальні огляди проводяться двічі на рік навесні та восени. При загальному огляді обстежують усі елементи об`єктів благоустрою, а при частковому лише окремі елементи. Позачергові огляди проводять після злив, ураганів, сильних вітрів, снігопадів, паводків тощо. За даними обстежень складають відповідні акти.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до Черкаської міської ради про надання інформації хто є балансоутримувачем зелених насаджень міста Черкаси, зокрема дерев навпроти буд. 364/2, що по вул. Благовісній у м. Черкаси, станом на 14.05.2020 року.

Черкаська міська рада, листом від 28.09.2020 року за № 19232-01-21 повідомила, що функції утримання земельних насаджень нікому не делегувалися та дерева на баланс не передавалися. Балансоутримувач зелених насаджень по вул. Благовісній, 364/2 відсутній.

Таким чином, балансоутримувачем зелених насаджень є Черкаська міська рада.

Рішенням Черкаської міської ради від 11.11.2008 року № 4-688, затверджені Правила благоустрою міста Черкаси.

Розділом У1 п.6.1 утримання зелених насаджень регламентується «Правилами утримання зелених насаджень у населених пунктах України».

В зазначених Правилах п. 2.4 зазначено, що для приватних житлових будинків, які розташовані на основних вулицях міста, перелік яких визначено рішенням виконавчого комітету міської ради, встановити прилеглу територію до зеленої зони, включаючи пішохідний тротуар. В разі відсутності тротуару до червоної лінії, окрім ділянок, на яких здійснюється утримання зелених насаджень та прибирання за рахунок коштів міського бюджету. На інших вулицях міста, провулках, між дворових проїздах прилеглу територію встановити до дороги ( проїжджої частини).

Із матеріалів справи встановлено, що 14.05.2020 року по вул. Благовісній, 364/2, в м. Черкаси на належний позивачу автомобіль Hyundai Gets р.н. НОМЕР_1 , який був припаркований біля будинку, під час несприятливих погодних умов впала гілка дерева, внаслідок чого транспортний засіб отримав механічні пошкодження із заподіянням матеріальних збитків. Про дану подію було невідкладно в той же день орган МВС.

Зазначені обставини підтверджуються наданими до суду матеріалами ЄО № 21981 від 14.05.2020 року Головного управління Національної поліції в Черкаській області про те, що заяву ОСОБА_4 з приводу пошкодження автомобіля зареєстровано та встановлено, що 14.05.2020 року близько 15.00 на автомобіль Hyundai Gets р.н. НОМЕР_1 , який знаходився за адресою вул. Благовісна. 364/2, в м. Черкаси впала гілка з дерева та пошкодило його.

В зв`язку з цим, суд вважає, що позивачем доведено належними та допустимим доказами факт заподіяння йому матеріальної шкоди, внаслідок пошкодження належного йому на праві власності транспортного засобу через падіння гілки дерева.

Даний факт також підтверджено наданими до суду фотосвітлинами, на яких зафіксовано факт падіння гілки дерева на автомобіль. При цьому суд враховує, що автомобіль перебував недалеко від проїзджої частини вулиці Благовісної.

Так, у матеріалах справи міститься висновок за Звітом № А09-67 від 08.10.2020 року про оцінку автомобіля з визначенням вартості матеріального збитку, проведеного оцінювачем ФОП ОСОБА_3 , в якому визначена вартість відновлювального ремонту 89 660,85 грн, а з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу автомобіля 52 019,83 грн.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванні потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи.

За такого, вартість матеріального збитку, завданого ОСОБА_1 , внаслідок пошкодження вказаного автомобіля падінням гілки дерева становить 89 660,85 грн,.

Доказів, які б спростували розмір заподіяних збитків автомобілю позивача та доказів на підтвердження, що вартість відновлювального ремонту є меншою - відповідачем суду не надано і про проведення експертизи на встановлення такої вартості не заявлено.

Відповідно до довідки Черкаського обласного центру з гідрометеорології від 04.05.2023 року про погодні умови, 14.05.2020 року у м. Черкаси вбачається, що був посилений вітер 16-18 м/с і являється небезпечним метеорологічним явищем 1 рівня небезпечності, що може приводити до різного ступеню пошкоджень та руйнувань.

Відповідно до частин 1 - 3 статті 22 Цивільного кодексу України (далі - ЦК), особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначенні статтею 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної чи юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Аналіз наведених норм, з урахуванням визначених цивільно-процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, дає підстави для висновку, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача у заподіянні шкоди. Разом з тим потерпілий має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також факт того, що відповідач є заподіювачем шкоди.

Виходячи з визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного судочинства, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини у завданні шкоди позивачеві.

Підпунктом 7 пункту "а" частини першої статті 30 Закону України "Про місцеве самоврядування" передбачено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян.

Тобто до відання виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння гілки з дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування або його виконавчим органом, як відповідальну особу за стан зелених насаджень.

Відповідно до ч.5 ст.28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» облік зелених насаджень проводиться органами місцевого самоврядування.

Тобто до відання виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння гілки з дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан зелених насаджень вздовж вул. Благовісної.

Як зазначалось вище, Черкаська міська рада функції утримання земельних насаджень нікому не делегувалися та дерева на баланс не передавалися.

Отже міська рада, яка від імені територіальної громади, відповідно до ст. 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», є відповідальною за організацію благоустрою на території міста, у тому числі і щодо зелених насаджень на вул. Благовісній в м. Черкаси.

Аналіз приведених норм у контексті спірних правовідносин доводить висновку про те, що саме виконавчий орган міської ради мав визначити балансоутримувача зелених насаджень біля вказаного будинку і здійснювати контроль за їх станом.

Пунктом 5 частини другої статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» передбачено, що до повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, інженерних споруд та об`єктів, підприємств, установ та організацій, майданчиків для паркування транспортних засобів (у тому числі щодо оплати послуг з користування майданчиками для платного паркування транспортних засобів), озелененням таких територій, охороною зелених насаджень, водних об`єктів тощо.

Згідно з частиною сьомою статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» правила утримання зелених насаджень міст та інших населених пунктів затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, за погодженням із заінтересованими центральними органами виконавчої влади.

Черкаська міська рада не надала доказів того, що ними визначено на конкурсних засадах балансоутримувача зелених насаджень, які розміщені вздовж вул. Благовісної в м. Черкаси, з яким укладено договір про утримання та догляд за цими зеленими насадженнями. Відповідні докази, які б підтверджували виконання Черкаської міської ради покладених на неї зазначених функцій, відповідачем не надано.

Отже є неспроможними твердження представника відповідача, що на їх балансі не перебуває територія, де відбулося пошкодження транспортного засобу позивача, а третя особа ОСОБА_2 , як власник домоволодіння повинна нести відповідальність за майнову шкоду, оскільки саме відповідачем за правилами ст.ст. 76-81 ЦПК України не доведено переконливими доказами цей факт, а тому суд дійшов висновку про наявність правових підстав для притягнення саме Черкаської міської ради до відповідальності- як балансоутримувача дерев на вул. Благовісній, оскільки саме на цю особу, як самостійну юридичну особу, покладено обов`язок в сфері організації та виконання робіт із збереження зелених насаджень і належний догляд за ними на об`єктах благоустрою.

Елементним складом цивільного правопорушення є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

При цьому, в деліктних правовідносинах на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Наявність вини заподіювача презюмується, якщо він не доведе, що шкода завдано не з його вини.

Належними та достовірними доказами підтверджено, що автомобіль позивача дістав механічних пошкоджень внаслідок падіння гілки дерева, яке є елементом благоустрою Черкаської міської ради.

Доводи відповідача про те, що він є неналежним відповідачем та відсутність його вини у заподіяній шкоді, так як балансоутримувач зелених насаджень за адресою вул. Благовісній не визначено не заслуговують на увагу, так як суперечать положенням Правил, якими передбачено обов`язок адміністрації щодо належного контролю за організацію робіт з утримання, благоустрою та санітарного очищення території району.

Непереборна сила - це дія надзвичайної ситуації техногенного, природного або екологічного характеру, яка унеможливлює надання відповідної послуги відповідно до умов договору.

Не є підставою звільнення відповідача від відповідальності його доводи і про те, що падіння дерева сталося внаслідок обставин надзвичайної ситуації внаслідок природного явища- поривів сильного вітру.

Так, законодавство визначає непереборну силу як надзвичайну або невідворотну зовнішню подію (обставину), що повністю звільняє від відповідальності особу, яка порушила зобов`язання, за умови, що остання не могла її передбачити або передбачила, але не могла відвернути чи уникнути її дії за звичайних обставин при всій обачливості, і ця подія завдала збитків.

Суду не надано жодних доказів того, що відповідач вчасно виконав заходи з благоустрою і не мав на своїй території пошкоджених дерев, а причиною падіння дерева на автомобіль були виключно пориви вітру.

Щодо понесених позивачем витрат на оплату послуг з проведення оцінки вартості матеріального збитку, вартість яких складає 2500 грн., що підтверджується наданими позивачем належними доказами, вони підлягають стягненню на його користь з відповідача на підставі частини 2 статті 22 ЦК України.

Частиною 4 ст.10 ЦПК України та ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

ЄСПЛ вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі «Проніна проти України», від 18 липня 2006 року № 63566/00, § 23).

Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

На підставі статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 1073 грн витрати на оплату якого понесені позивачем при зверненні до суду.

Керуючись ст. 6,12, 13,18, 77, 81, 263, 265, 268 ЦПК України, ст. 15, 16, 1166, 1173 ЦК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, третя особа ОСОБА_2 про відшкодування збитків - задовольнити.

Стягнути з Черкаської міської ради (, м. Черкаси, вул. Б.Вишневецького, 36) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_3 ) понесені збитки в сумі 89 660,85 грн та понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1073 грн та 2500 грн за проведення оцінки пошкодженого транспортного засобу, а всього 93234,45 грн.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів (ст.ст. 354, 355 ЦПК України). Якщо в судовому засіданні проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий: В.Д. Пироженко

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_3 ).

Відповідач: Черкаської міської ради (, м. Черкаси, вул. Б.Вишневецького, 36).

Дата складення повного тексту рішення 20.10.2023