Справа № 509/5425/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2023 року Суддя Овідіопольського районного суду Одеської області Панасенко Є.М., розглянувши в письмовому провадженні в приміщенні суду заяву подану адвокатом Поповою Іриною Сергіївною в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі № 509/5425/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору державний реєстратор Великодолинської селищної ради Одеського району Одеської області Соломикіна Інна Сергіївна про скасування рішень державного реєстратора про реєстрацію права власності на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді від 17.01.2023 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору державний реєстратор Великодолинської селищної ради Одеського району Одеської області Соломикіна Інна Сергіївна, про скасування рішень державного реєстратора про реєстрацію права власності на нерухоме майно - прийняти до свого провадження, призначено підготовче засідання на 15.02.2023 року о10 год.00 хв.

24.01.2023 року до суду звернулася адвокат Попова І.С. в інтересах позивача з заявою про забезпечення позову, в якій просить суд заборонити проведення будівельних робіт та реконструкції садового будинку з господарчими будівлями, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Заява обґрунтована тим, що на момент придбання вказаного будинку, який в свою чергу належав матері позивача та співвласнику ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності він складався в цілому з садового будинку загальною площею 213, 9 кв м. тераси, навісу, гаражу, вбиральні, навісу, сараю. В 2016 році ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом про виділ в натурі частки із даного будинку та земельної ділянки. Рішенням суду позов було задоволено та зобов`язано співвласників провести ряд будівельних робіт, в тому числі які передбачають перепланування спірного садового будинку, що несе за собою втручання в несучі конструкції будинку, до комунікацій. Проте після набрання рішення суду законної сили жоден із співвласників не зверталися до установ з метою виготовлення проектної документації для подальших робіт з реконструкцій. Сторони також і не здійснили поділ земельної ділянки, на якій розташований будинок. Сторони досі проживають в будинку, як було і раніше сім`я позивача на першому поверсі, відповідач на другому. Однак в грудні 2022 року відповідач повідомила, що на підставі рішення суду зареєструвала право власності на садовий будинок, надала копію Витягу. Згідно вказаного Витягу слідує, що державним реєстратором Великодолинської селищної ради Одеського району Одеської області за ОСОБА_2 було зареєстровано право власності на садовий будинок, який складається із садового будинку, вбиральні, навісу, ворота, загальною площею 106,9 кв м, та розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та внесено до реєстру запис про право власності. За наслідком таких дій, а саме реєстрації права власності відповідачем здійснюється втручання у несучі конструкції та інженерні системи будинку. Саме активні дії відповідача з втручання у несучі конструкції житлового будинку без проектної документації призводять до побоювань позивача щодо можливого завалу будинку, тому і звернулися з заявою про забезпечення позову до суду. Щодо зустрічного забезпечення зазначено, що в даному випадку невжиття заходів зустрічного забезпечення не порушить інтересів та прав відповідача, оскільки заходи забезпечення позову мають виключно тимчасовий характер і після вирішення спору по суті вони будуть скасовані.

Відповідно до частини першої, другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів заявника від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Статтею 150 ЦПК України визначено перелік видів забезпечення позову, у пункті 1 частини першої якої передбачено, що позов може забезпечуватись накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК Україниз аходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року у п.4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. [...] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. [...] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

Судом встановлено, що між сторонами дійсно виник спір з приводу законності проведення відповідачем державної реєстрації права власності на садовий будинок з господарським будівлями. Представник позивача вказує що дійсно рішенням суду будо задоволено позов ОСОБА_2 про виділ часток в натурі, які є у спільній частковій власності сторін по справі, однак документація на проведення будівельних робіт, пов`язаних із реконструкцією частини будинку за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності відповідачу відсутня.

Отже, враховуючи предмет даного позову, наведені позивачем докази та обґрунтування заявлених вимог у клопотанні щодо забезпечення позову, оцінюючи наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, виходячи із засад розумності та обґрунтованості вимог заявника щодо забезпечення позову, суд вважає, що заяву про вжиття заходів забезпечення позову слід задовольнити шляхом заборони ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) ведення будь-яких будівельних робіт (робіт з реконструкції) садового будинку з господарчими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

На підставі наведеного та керуючись статтями 149-154,259,260, 353,354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву задовольнити.

Забезпечити позов заборони ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) ведення будь-яких будівельних робіт (робіт з реконструкції) садового будинку з господарчими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Міри по застосуванню зустрічного забезпечення позову судом не приймалися.

Суд роз`яснює відповідачу, що він може у відповідності до положень ч. 6 ст. 154 ЦПК України звернутися до суду із клопотанням про зустрічне забезпечення. Питання про зустрічне забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання.

Ухвала набирає чинності з моменту її підписання суддею.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі в 15-денний строк з дня винесення ухвали апеляційної скарги.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя: Є. М. Панасенко