Ухвала

23 січня 2023 року

м. Київ

справа № 757/11526/19-ц

провадження № 61-597ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Луспеника Д. Д. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 02 лютого 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 09 листопада 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання права власності у порядку спадкування за законом, витребування майна з чужого володіння, скасування рішень про державну реєстрацію,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2019 року ОСОБА_2 звернулася до суду із зазначеним вище позовом. Під час розгляду справи заявник неодноразово змінював предмет позову.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 02 лютого 2022 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Визнано за ОСОБА_2 право власності на квартиру

АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 .

Витребувано від ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 квартиру

АДРЕСА_1 .

Скасовано рішення державного реєстратора комунального підприємства «Центр правової допомоги та реєстрації» Скляренка О. М. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 49178740 від 16 жовтня

2019 року, щодо державної реєстрації права власності за ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1 .

Скасовано рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Федоренко В. В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 49244544 від 19 жовтня 2019 року, щодо державної реєстрації права власності за ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_1 .

Скасовано рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Марченко А. О. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 50596569 від 09 січня 2020 року, щодо державної реєстрації права власності за ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 .

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Постановою Київського апеляційного суду від 09 листопада 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Печерського районного суду міста Києва від 02 лютого 2022 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про часткове задоволення позову.

Витребувано від ОСОБА_1 у власність ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 .

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

У січні 2023 року ОСОБА_1 , із застосуванням засобів поштового зв`язку, звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Печерського районного суду м. Києва від 02 лютого 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 09 листопада 2022 року, у якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права,просить оскаржувані судові рішення скасувати, справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Заявником до касаційної скарги додано квитанцію на підтвердження сплати судового збору у розмірі 6 504,00 грн, проте судовий збір сплачено заявником не в повному обсязі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складав 1 921,00 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характер (частина третя статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Заявником оскаржується судові рішення за результатами задоволення чотирьох позовних вимог немайнового характеру та позовної вимоги майнового характеру (витребування квартири з чужого незаконного володіння вартістю 497 034 грн).

Заявником при зверненні до суду касаційної інстанції сплачено судовий збір в розмірі 6 504 грн, на підтвердження чого надано квитанцію про сплату судового збору № 0.0..1 від 11 січня 2023 року.

Таким чином, заявнику необхідно доплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 9 583,88 грн ((768,40 + 768,40 + 768,40 + 768,40 + (497 034 х 1%)) х 200%) - 6 504 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача (стандарт ІВАN) - UA0026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», призначення платежу (вказати номер справи та інші необхідні відомості).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Крім того, заявникові необхідно надати до Верховного Суду докази на підтвердження заявленої вартості нерухомого майна (497 034 грн), оскільки до касаційної скарги не надано доказів на підтвердження вартості такого майна. Зміст оскаржуваних судових рішень також не містить відомостей щодо ціни позову (вартість спірного майна), що унеможливлює встановлення розміру судового збору що підлягав сплаті.

Щодо наявності доказів на підтвердження вартості майна у матеріалах справи, Верховний Суд вважає необхідне звернути увагу заявника, що на стадії відкриття касаційного провадження Верховний Суд не має можливості перевірити наявність чи відсутність таких доказів, оскільки за правилом частини сьомої статті 394 ЦПК України питання про витребування матеріалів справи вирішується під час відкриття касаційного провадження.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 02 лютого 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 09 листопада 2022 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. Д. Луспеник