Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/3822/23
Провадження № 2/711/1478/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2023 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Скляренко В.М.

при секретарі Копаєвій Є.В.

за участі:

представника відповідача ОСОБА_1

третьої особи ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернулась до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовною заявою до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, в якій просить суд стягнути з відповідача ОСОБА_4 на її (позивачки) користь 12 000 грн. матеріальної шкоди та 5 000 грн. моральної шкоди, а також понесені нею (позивачкою) витрати розміром 9 000 грн. за надання правової допомоги та сплату судового збору.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 27.06.2023 року відкрито провадження у справі та розгляд вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. По справі призначено судове засідання та сторонам наданий строк для подачі заяв по суті позову.

У судове засідання позивачка ОСОБА_3 та її представник - адвокат Єфімік О.О. не з`явились, хоча судом повідомлялись у встановленому законом порядку про місце, день та час розгляду справи. Разом з тим, 02.10.2023р. позивачкою ОСОБА_3 надано суду заяву, в якій остання просить відкласти розгляд справи на інший час, оскільки вона не зможе з`явитись в дане судове засідання через те, що буде знаходитись на санаторному лікуванні. На підтвердження зазначеного, долучила до вказаної заяви посадочний документ АТ «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» від 01.10.2023р. з даною відправлення 06.10.2023р. та скріншот бронювання номеру з датою заїзду 07.10.2023р. та датою виїзду 21.10.2023р.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_5 - адвокат Могилей С.В. та третя особа ОСОБА_2 вважали неявку позивача та її представника в судове засідання такою, що без поважних причин, а відтак просили залишити позовну заяву без розгляду через повторну неявку позивача в судове засідання без поважних причин.

Дослідивши наявні матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Крім того, як передбачено частиною п`ятою статті 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Позивачка ОСОБА_3 та її представник - адвокат Єфімік О.О. неодноразово та завчасно повідомлялись про призначені судові засідання по даній справі, проте в судові засідання не з`явились.

Так, в судове засіданні призначене на 24.07.2023 позивачка ОСОБА_3 не з`явилась, про причину неявки суду не повідомила, заяви про проведення судового розгляду за її відсутності на адресу суду не подавала. Проте, 27.07.2023р. від представника позивача - адвоката Єфімік О.О. надійшла заява про відкладення розгляду справи призначеного на 24.04.2023р., оскільки остання перебуває у відпустці. Однак слід зауважити, що будь-якого документу підтверджуючого перебування представника позивача - Єфімік О.О. у відпустці, а також документу на підтвердження повноважень представника суду надано не було.

В судове засідання призначене на 29.09.2023р. а ні позивачка ОСОБА_3 , а ні її представник - адвокат Єфімік О.О. не з`явились, про причину неявки суду не повідомили. Про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином про що свідчить наявна в матеріалах справи розписка (а.с. 100).

Таким чином, не з`явившись у судові засідання щодо розгляду справи по суті в зазначені дати, позивачкою ОСОБА_3 не поінформовано суд про причини її неявки.

В дане судове засідання ОСОБА_3 та її представник - адвокат Єфімік О.О. також не з`явились, хоча про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином та завчасно. Так, позивачка інформувалась судом про судове засідання, шляхом направлення SMS-повідомлення на її мобільний номер телефону ( НОМЕР_1 ), яке було їй доставлено 29.09.2023р. о 12 год. 28 хв., що підтверджується відповідною довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» (а.с. 142). В той же час представник позивачки - адвокат Єфімік О.О. про дане судове засідання також інформувалась судом шляхом направлення SMS-повідомлення на її мобільний номер телефону ( НОМЕР_2 ), яке було їй доставлено 29.09.2023р. о 12 год. 28 хв., що підтверджується відповідною довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» (а.с. 143).

Окремо слід звернути увагу на те, що будучі обізнаною про дату та час проведення даного судового засідання позивачкою на наступний день було здійснено придбання посадочного документу (01.10.2023) та заплановано проведення санаторного лікування, яке фактично унеможливило її присутність у судовому засіданні в залі суду. В той же час, вона також не скористалась своїм правом на участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Таким чином, судом встановлено, що позивачка ОСОБА_3 до суду втретє не з`явилась, не подала заяв з належним обґрунтуванням поважності причин її неявки у судові засідання та не подала заяви про розгляд справи за відсутності сторони позивачки.

За таких обставин, судом визнано факти неявки позивачки ОСОБА_3 у судові засідання по справі, як такі, що відбулися без поважних причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом. (ч.ч. 1, 2, п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до частини 4 статті 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Як зазначає Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 08.11.2005р. у справі «Смірнов проти України», у силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини першої статті 6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Разом з тим, як зазначено у постановах Верховного Суду від 22.05.2019р. (справа № 310/12817/13) та від 28.03.2023р. (справа №711/7486/19) процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 27.05.2020р. по справі № 9901/11/19 вказала, що у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

У розумінні процесуального законодавства України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді справи.

Загальнообов`язкові процесуальні правила, зокрема, викладені у ст. 223 ЦПК України, є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права. Водночас, правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження. Частина п`ята статті 223 ЦПК України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

За встановлених обставин, суд враховує і той факт, що причини повторної неявки позивачки ОСОБА_3 до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ст. 223 ЦПК України) направлені на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, а позивачка, при цьому не з`являється у призначені судові засідання.

З огляду на наведені вище обставини, суд дійшов висновку, що позивачка ОСОБА_3 , будучи завчасно неодноразово повідомленою про судові засідання по справі, не є заінтересованою у судовому вирішенні справи за її позовом до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, оскільки до суду не з`являється. При цьому, також слід зазначити, що Придніпровський районний суд м. Черкаси постійно працює у штатному режимі і обмежень доступу учасників справ до суду не відбувалось. Крім того, у суді наявна технічна можливість забезпечити можливість учасникам судового процесу брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів.

Тому, враховуючи, що позивачка ОСОБА_3 не з`явилася до Придніпровського районного суду м. Черкаси: 24.07.2023р., 29.09.2023р. та 13.10.2023р., заяв про розгляд справи у її відсутність до суду не подавала і неявка позивачки перешкоджає розгляду даної справи, тому суд приходить до висновку про залишення позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири без розгляду.

Разом з тим, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачці ОСОБА_3 , що залишення її позову без розгляду не перешкоджає їй повторно звернутись до суду до того ж відповідача, про той же предмет спору та з тих же підстав.

На підставі викладеного, керуючись ст. 4, 10, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст ухвали складений 18.10.2023 року.

Головуючий: В.М. Скляренко