У Х В А Л А

20 жовтня 2023 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/16556/2023

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О. Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги Сєвєродонецької квартирно-експлуатаційної частини (району), в інтересах якої діє представник Лісовенко Дмитро Ігорович,

на рішення Шевченківського районного суду м. Києва

від 31 травня 2023 року вимогам ст. 356, 357 ЦПК України,

у цивільній справі №761/970/22 Шевченківського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_1

до Сєвєродонецької квартирно-експлуатаційної частини (району)

третя особа - ОСОБА_2 ,

про визнання недійсними наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди,

У С Т А Н О В И В:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 31 травня 2023 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду в частині задоволення позовних вимог, відповідач 19 жовтня 2023 року звернувся до суду з апеляційною скаргою безпосередньо до Київського апеляційного суду разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження та клопотанням про відстрочення сплати судового збору.

Як на підставу відстрочення сплати судового збору посилався на положення ч. 1 ст. 136 ЦПК України та зазначив, що у нього нема можливості провести операцію зі сплати судового збору до моменту подання апеляційної скарги, оскільки видатки призначені на сплату судового збору заблоковані та готові будуть до безспірного списання вже після 25.10.2023.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги разом з доданими до неї матеріалами, вважаю, що клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

За приписами пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» зі змінами (далі - Закон), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за клопотанням такої сторони відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої та багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що відстрочення сплати судового збору здійснюється лише у випадку подання позовної заяви фізичною особою, тоді як апеляційну скаргу подано юридичною особою - Сєвєродонецькою квартирно-експлуатаційною частиною (району).

Крім того, Велика Палата Верховного Суду в постанові від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18 дійшла висновку, що положення пунктів 1 та 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову в яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Оскільки предмет цієї справи не охоплює захисту соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, то підстав для розгляду апеляційним судом питання про відстрочення для юридичної особи сплати судового збору немає.

Ураховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

З наведеного слідує, що в порушення вимог п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України скаржником не надано документів, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону, за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до пп. 6 п.1 ч. 2. ст. 4 Закону за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги, відповідач не погоджується з рішенням суду в частині задоволення трьох вимог немайнового характеру, а саме: визнання незаконним наказу про оголошення догани, визнання незаконним наказу про звільнення та поновлення на роботі. Також відповідач не погодився з рішенням суду в частині задоволення позовних вимог майнового характеру на загальну суму 512 882,18 грн.

За приписами Закону України "Про судовий збір" при поданні позивачем у 2022 році даного позову за одну вимогу немайнового характеру підлягав сплаті судовий збір в сумі 992,40 грн, а за три вимоги немайнового характеру судовий збір підлягав сплаті в сумі 2 977,20 грн (992,40х2). В свою чергу, за вимогу майнового характеру підлягав сплаті судовий збір в сумі 5 128,82 грн, виходячи із розміру задоволеної позовної вимоги в сумі 512 882,18 грн. Отже, загальна сума судового збору, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви 8 136,02 грн (2977,20+5128,82).

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 12 204 грн 03 коп. (8136,02х150%).

З огляду на викладене, Сєвєродонецькій квартирно-експлуатаційній частині (району) за подання апеляційної скарги необхідно сплатити судовий збір у сумі 12 204 грн 03 коп. за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026010; Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме скаргу сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Також, згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 по справі №910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Оригінал документу про сплату судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

Суд звертає увагу, що питання про відкриття апеляційного провадження разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, буде вирішено апеляційним судом після усунення скаржником недоліків, вказаних в даній ухвалі, та після надходження матеріалів справи із суду першої інстанції.

На підставі викладеного та керуючись ст. 136, 185, 354, 356, 357 ЦПК України

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання Сєвєродонецької квартирно-експлуатаційної частини (району), в інтересах якої діє представник Лісовенко Дмитро Ігорович, про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу Сєвєродонецької квартирно-експлуатаційної частини (району), в інтересах якої діє представник Лісовенко Дмитро Ігорович, на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 31 травня 2023 року - залишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом п`яти днівз дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному веб-порталі Судової влади України за адресою: https://court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О. Ф. Мазурик