Провадження № 2/127/2640/23
УХВАЛА

26 жовтня 2023 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області у складі

головуючого судді Іщук Т. П.,

за участі секретаря судового засідання Коваленко Д. І.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Вінниці заяви позивача за первісним позовом ОСОБА_1 про зміну предмету позову та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 про зміну предмета позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області є вказана цивільна справа. Позивач за первісним позовом, звертаючись до суду, посилаючись на норми чинного законодавства, що визначають правовий режим спільного майна подружжя, визначивши вартість спільного майна подружжя, просив його поділити у запропонований ним спосіб.

09 жовтня 2023 року позивач за первісним позовом з урахуванням зустрічної позовної заяви подав заяву про зміну предмету позову та в порядку поділу спільного майна подружжя просив також поділити незавершений будівництвом житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , виділивши його також у його власність, зважаючи, що в порядку поділу він просить визнати за ним, серед іншого, право власності на земельну ділянку, на якій розташований цей будинок.

Позивач за зустрічним позовом, звертаючись до суду, також посилаючись на норми чинного законодавства, що визначають правовий режим спільного майна подружжя, просила поділити самочинно збудований житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

26 жовтня 2023 року позивач за зустрічним позовом подала заяву про зміну предмету та в уточненій редакції зустрічну позовну заяву, та просила поділити об`єкт незавершеного будівництва житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , у запропонований нею спосіб, вказуючи на те, що цей об`єкт не є самочинним.

В підготовчому засіданні представники кожної зі сторін просили прийняти заяви. При цьому представник позивача за первісним позовом вказував на право іншої сторони змінити предмет позову, однак вважав, що підлягає поверненню зустрічна позовна заява, викладена в уточненій редакції. Представник позивача за зустрічним позовом заперечувала щодо прийняття заяви про зміну предмету позову протилежної сторони, вказуючи на одночасну зміну стороною підстав та предмету позову.

Також представником позивача за первісним позовом була подана заява про виклик ряду свідків щодо якого заперечував представник протилежної сторони.

Розглянувши вказані заяви, суд дійшов наступного.

Відповідно до ст.49 ЦПК України, позивач має право до закінчення підготовчого засідання збільшити або зменшити розмір позовних вимог та до закінчення підготовчого засідання змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви. У разі подання таких заяв, до суду подається докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи.

Виходячи із загальних засад цивільно-процесуального законодавства під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Слід звернути увагу, що заміна позовних вимог іншими вимогами та/або доповнення позовних вимог новими вимогами, зокрема і у разі, якщо позовні вимоги є вимогами немайнового характеру, відбувається саме шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Аналогічний висновок Верховного Суду викладений у постановах від 08 травня 2018 року у справі №922/1249/17 та від 23 квітня 2019 року у справі №911/1602/18, в справі № 910/18389/20.

Заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 22 липня 2021 року в справі № 910/18389/20 та від 10 листопада 2021 року в справі № 916/1988/20.

Як слідує з матеріалів справи, позивач за первісним позовом, звертаючись до суду просив поділити ряд об`єктів, які є об`єктами спільної сумісної власності подружжя. Доповнюючи свої вимоги, вимогами про поділ ще одного об`єкта (незавершеного будівництвом житлового будинку) як об`єкта спільної власності подружжя, позивач не змінює підстави позову, зазначаючи, що він просить провести його поділ, виділивши йому у власність, з урахуванням джерела придбання даного майна. Отже ця заява не передбачає зміни підстав позову, а тому враховуючи викладене та право позивача на зміну предмету позову, дотримання останнім порядку подання цієї заяви (до закінчення підготовчого засідання з наданням доказів направлення заяви іншим сторонам), суд вважає за можливе прийняти її до розгляду.

Твердження представника іншої сторони з огляду на викладене суд вважає безпідставним.

Суд також, з огляду на право особи та дотримання порядку подання заяви, вважає за можливе прийняти до розгляду заяву про зміну предмету позову позивача за зустрічним позовом. При суд зважає, що вказану заяву позивач також відобразила в уточненій редакції зустрічного позову, яка оцінюється судом за сукупністю як заява про зміну предмету позову.

Щодо виклику свідків, то слід відмітити, що відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема показаннями свідків.

Показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини ( ч.1 ст.90 ЦПК України).

Позивач за первісним позовом, визначаючи спосіб поділу майна подружжя, зокрема незавершеного будівництвом житлового будинку, звертає увагу, що кожному із подружжя має виділятися окремо визначене майно в цілому та при поділі слід врахувати для кого із сторін спору майно, яке є предметом поділу, має більше значення, враховуючи різні обставини його набуття та використання сім`єю. При цьому вказує, що обставини будівництва будинку, придбання земельної ділянки на якій він розташований, мети будівництва, джерела коштів можуть підтвердити свідки.

З огляду на викладене, з метою забезпечення виконання завдань цивільного судочинства та встановлення обставин, що мають значення для справи та є предметом дослідження, суд вважає за можливе задовольнити заяву представника позивача за первісним позовом про виклик свідків: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , оцінка показанням яких буде надана судом під час ухвалення рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст.49, 91, 197, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду заяву позивача за первісним позовом ОСОБА_1 про зміну предмету позову від 09 жовтня 2023 року.

Прийняти до розгляду заяву позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 про зміну предмета позову від 26 жовтня 2023 року.

Роз`яснити сторонам їх право протягом 15-денного строку з моменту проголошення цієї ухвали на подання заяви по суті (відзивів) та встановити п`ятиденний строк з моменту отримання останніх на подання відповіді на відзив та п`ятиденний строк на надання заперечень з моменту отримання відповіді на відзив.

Викликати як свідків:

ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ),

ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ),

ОСОБА_5 ( АДРЕСА_4 ),

ОСОБА_6 ( АДРЕСА_5 ),

ОСОБА_7 ( АДРЕСА_6 ).

Попередити свідків про кримінальну відповідальність, передбачену ст. ст. 384, 385 КК України, за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань у випадках не передбачених законом.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали складений 27.10.2023.

Суддя: