Провадження № 2/127/4006/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10 жовтня 2023 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Іщук Т. П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні нерухомим майном,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні квартирою.

Зазначена позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ст.175, 177 ЦПК України, а тому є підстави для залишення її без руху відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України з метою усунення недоліків.

Так, відповідно до п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ст. ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. За змістом ст. 83 ЦПК України, докази додаються разом з поданням до суду позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З наведених норм убачається, що звертаючись із позовною заявою до суду, позивач визначає в останній, зокрема і спосіб захисту своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Отже, зверненню до суду із позовною заявою передує наявність обставин щодо порушення права позивача.

Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. Під порушенням цивільного права слід розуміти наслідок протиправної поведінки контрагента (правопорушника), діями якого завдано шкоду суб`єктивним правам та інтересам правомочної сторони.

Звертаючись до суду із цією позовною заявою, з посиланням на положення ст. 386, 391 ЦК України позивач просить усунути перешкоди в користуванні належною неповнолітньому ОСОБА_2 на праві власності 1/8 часткою квартири АДРЕСА_1 . В обґрунтування позову зазначає, що відповідно до рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2017 по справі №127/14223/17 за ОСОБА_2 визнано право власності на вказану частку в нерухомому майні в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 , яке зареєстровано 27.12.2017 за номером НОМЕР_1 у Державному реєстрі речових прав, але не може нею користуватись, так як відповідач чинить перешкоди, у т.ч. змінивши замки.

Разом з тим, подана позовна заява не містить зазначення будь-яких доказів на підтвердження наведених у ній фактичних обставин щодо порушення з боку відповідача ОСОБА_3 прав ОСОБА_2 , за захистом яких позивач звертається до суду. Тобто, не зазначає будь-яких доказів щодо обставин фактичного не допуску дитини до квартири, навмисного не відкривання вхідних дверей, виклику поліції та її результат, вселення у квартиру для проживання сторонніх осіб, зміна замка, тощо.

Слід також зауважити, що позивач одночасно вказує на чинення перешкоди у доступі до квартири іншою особою, а саме ОСОБА_5 .

Суд звертає увагу, що за змістом ст. 83 ЦПК України, докази додаються разом з поданням до суду позовної заяви.

Також слід звернути увагу та те що, у порушення вимог п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивач обмежившись лише узагальненим формулювання характеристики негаторного позову у прохальній частині позовної заяви, не вказав яким саме чином необхідно усунути йому перешкоди в користуванні квартирою, при тому що таке право у виборі способу захисту належить лише позивачу.

Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права ,позивачу необхідно уточнити сам зміст вимог, навести в обґрунтування обставини, які вказують на порушення майнового праву діями відповідача, зазначити докази по наведеним в обґрунтування позовної заяви обставинам щодо чинення перешкод з боку цього відповідача та надати їх в матеріали разом з поданням позову.

Також, позивачу необхідно звернути увагу на коло учасників справи, враховуючи предмет позову та належність квартири на праві спільної часткової власності.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене позовну заяву слід залишити без руху для усунення недоліків.

При цьому, слід зауважити, що залишення позовної заяви без руху з метою належної її оформлення у відповідності до вимог чинного цивільно-процесуального законодавства не являє собою обмеженням у доступі до правосуддя. Згідно практики Європейського суду з прав людини, виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу наглядним є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

На підставі викладеного та керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні нерухомим майном - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків не більше п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявникові зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя