Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі: головуючого - судді - Шереметьєвої Л.А., за участю секретаря - Мех В.Ю., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №2» Солом`янського району міста Києва до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 про відшкодування шкоди, суд

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом і просить стягнути з відповідачів на його користь 34 513, 00 гр. матеріальної шкоди, завданої залиттям приміщення, та понесені судові витрати в справі в розмірі 8 481 гр., з яких: 2 684, 00 гр. - судового збору, 3 000, 00 гр. - вартість послуг зі складання звіту про оцінку розміру матеріального збитку (шкоди).

Посилається в позові на те, що згідно з розпорядженням Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації № 147 від 03 березня 2018 року Комунальному некомерційному підприємству «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 2» Солом`янського району міста Києва на праві оперативного управління було передано нежитлові приміщення за адресою: АДРЕСА_1 .

01 липня 2022 року комісією ЖЕД-902 було складено акт про залиття, аварію, що трапилась в системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання).

З даного акта вбачається, що в період з травня по червень 2022 року в приміщенні КНП «ЦПМСД № 2» Солом`янського району міста Києва, розташованого на першому поверсі житлового будинку АДРЕСА_1 , сталося залиття, аварія на системі центрального опалення (гарячого водопостачання, водопостачання, рушникосушарці), внаслідок якого пошкоджено:

- в кабінеті завідуючого - стеля - 3,5 кв. м та стіни - 5,5 кв. м (водоемульсійне фарбування);

- в кабінеті сімейного лікаря - стеля - 2,0 кв. м та стіни - 3,0 кв. м (водоемульсійне фарбування).

Причиною залиття, аварії, що трапилося на системі ЦО, ГВС або ХВП, є недбале ставлення мешканців квартири АДРЕСА_2 (комунальна) до сантехнічного обладнання, а саме пошкодження чаші Генуя та бачків унітазу.

Відповідно до звіту про оцінку розміру матеріального збитку, матеріальні збитки внаслідок залиття приміщення поверх-1, літера «А1», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , становлять 34 513,00 гр.

Зазначає, що залиття приміщення відбувалися неодноразово, починаючи з квітня 2022 року.

12 липня 2022 року було обстежено пошкоджені приміщення, за результатами огляду яких виявлено наступне:

- у кабінеті завідуючого (17 м кв.) пошкоджені:

Стеля - сліди протікання, іржаві плями, відшарування і здуття, відпадання шару фарби, тріщини. Загальна площа пошкоджень - 3,5 кв.м. На світильниках растрових накладних: іржаві плями, відшарування та відпадання фарби.

Стіни - сліди протікання, іржаві плями, відшарування, здуття і відпадання шару фарби зі шпаклівкою. Наявне замокання стін - 1,8-1,9% (світлодіодний індикатор - червоний, що відповідає по шкалі замокання - «мокрий»). Загальна площа пошкоджень-5,5 кв. м.

Підлога - пляма від протікання води, замокання лінолеума та основи - 1,2% (світлодіодний індикатор - червоний, що відповідає по шкалі замокання - «мокрий»).

- у кабінеті сімейного лікаря (13,5 кв. м) пошкоджені:

Стеля - сліди протікання, тріщини, площа пошкоджень до 2 м кв.;

Стіни - сліди протікання, тріщини. Наявне замокання стін - 1,8% (світлодіодний індикатор - червоний, що відповідає по шкалі замокання - «мокрий»). Площа пошкоджень до 3 кв. м.

Виходячи з цього, просить задовольнити позов.

Позовна заява була зареєстрована в канцелярії суду 01 серпня 2023 року та відповідно до ст. 33 ЦПК України було визначено склад суду.

Ухвалою суду від 04 серпня 2023 року в справі було відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Сторонам було направлено копію ухвали про відкриття провадження, відповідачам копію позовної заяви з додатками, які направлялися на адресу їх зареєстрованого місця проживання.

Конверти з копією ухвали про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками з пропозицією надати відзив на позов, які направлялися відповідачам, повернулися до суду з відмітками про закінчення терміну зберігання.

Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові від 11 червня 2021 року в справі № 2-6236/11, сам лише факт неотримання заявником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки це зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надала суду таку адресу для направлення кореспонденції.

Так, ухвала суду про відкриття провадження в справі з копією позову та додатками до нього направлялася відповідачам за їх зареєстрованим місцем проживання.

Їх адреса реєстрації підтверджується і Інформацією про задеклароване/зареєстроване місце проживання з питань реєстрації місця проживання/місця перебування фізичних осіб Солом`янської районної в м.Києві державної адміністрації.

Розшук учасників справи не віднесено до повноважень суду і такі можливості у суду відсутні.

Не дивлячись на те, що така позиція Верховного Суду стосується позивача, як учасника справи, суд, у той же час, виходить з наступного.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом та судом.

В свою чергу, відповідно до ст.13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами на свій розсуд.

Інформація про наявність справи в провадженні суду та її стадію розгляду розміщена на веб-сайті Солом`янського районного суду м. Києва за посиланням: «https://court.gov.ua/sud2609/».

Крім того, інформація про перебування справи в провадженні суду додатково доведена судом 19 жовтня 2023 року персонально до кожного відповідача на сайті суду.

З урахуванням цього, суд вважає виконаним судом обов`язок, врегульований цивільним процесуальним законодавством, при прийнятті справи до провадження суду та відкриття провадження в ній.

Відповідачам був наданий строк для надання відзиву.

На день ухвалення рішення відповідачі своїм правом не скористалися, відзив на позов не подали.

Виходячи з цього, суд вважає за можливе розглядати справу за наявними в справі доказами.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

При вирішенні спору про відшкодування шкоди обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

За змістом ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.

Відповідно до ч. 1 ст. 819 ЦК України поточний ремонт житла, переданого у найм, зобов`язаний здійснювати наймач, якщо інше не встановлено договором.

За правилами ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

З цього випливає, що обов`язок доказування наявності шкоди та її розміру покладається на позивача, а на відповідача - відсутність його вини в заподіянні шкоди.

Судом встановлено, що відповідно до розпорядження Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації № 147 від 03 березня 2018 року Комунальному некомерційному підприємству «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 2» Солом`янського району міста Києва на праві оперативного управління було передано нежитлові приміщення за адресою: АДРЕСА_1 .

30 травня 2022 року та 01 липня 2022 року комісією ЖЕД-905 було складено Акти про залиття, які підтверджують факт систематичного залиття приміщення, переданого в користування позивачу, впродовж квітня - червня 2022 року.

Відповідно до п. 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005 року, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт.

Відповідно до Акту про залиття від 30 травня 2022 року залиття мало місце внаслідок пошкодження чаші Генуя та бачків унітазу в комунальній квартирі АДРЕСА_2 .

Згідно з Актом про залиття від 01 липня 2022 року причиною залиття є недбале ставлення мешканців квартири АДРЕСА_2 (комунальна) до сантехнічного обладнання, а саме пошкодження чаші Генуя та бачків унітазу.

Відповідно до Звіту про оцінку розміру матеріального збитку (шкоди), завданого нежитловим приміщенням поверх-1, літера «А1», що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 від 14 липня 2022 року, складеного оцінювачем ТОВ «АЕЛЄКОН» В.В. Закір`яровою, розмір матеріального збитку становить 34 513, 00 гр.

Звіт виготовлений та підписаний оцінювачем ТОВ «АЕЛЄКОН» Закір`яровою В.В .

Оцінювач Закір`ярова В.В. має кваліфікацію за напрямом «Оцінка об`єктів у матеріальній формі», а отже, має право надавати відповідні висновки та складати звіти.

Кваліфікація оцінювача підтверджена доданими до Звіту документами: кваліфікаційним свідоцтвом оцінювача МФ №8149 від 24 грудня 2011 року, виданим Фондом державного майна України; сертифікатом суб`єкта оціночної діяльності № 186/21 від 09 березня 2021 року, виданим Фондом державного майна України; посвідченням про підвищення кваліфікації МФ №12696-ПК від 14 липня 2022 року, виданим Фондом державного майна України, а також Свідоцтвом про реєстрацію у Державному реєстрі оцінювачів № 9223 від 28 квітня 2012 року.

За результатами огляду приміщення 12 липня 2022 року оцінювачем було обстежено пошкоджені приміщення, за результатами огляду виявлено наступні пошкодження.

В кабінеті завідуючого (17 м кв.): стеля - сліди протікання, іржаві плями, відшарування, здуття і відпадання шару фарби, тріщини. Загальна площа пошкоджень - 3,5 кв.м.

На світильниках растрових накладних іржаві плями, відшарування та відпадання фарби.

Стіни - сліди протікання, іржаві плями, відшарування, здуття і відпадання шару фарби зі шпаклівкою. Наявне замокання стін - 1,8-1,9% (світлодіодний індикатор - червоний, що відповідає по шкалі замокання - «мокрий»).

Загальна площа пошкоджень-5,5 кв. м.

Підлога - пляма від протікання води, замокання лінолеума та основи - 1,2% (світлодіодний індикатор - червоний, що відповідає по шкалі замокання - «мокрий»).

В кабінеті сімейного лікаря (13,5 кв. м): стеля - сліди протікання, тріщини, площа пошкоджень до 2 кв.м.

Стіни - сліди протікання, тріщини. Наявне замокання стін - 1,8% (світлодіодний індикатор - червоний, що відповідає по шкалі замокання - «мокрий»).

Площа пошкоджень до 3 кв. м.

Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 61 ЖК України користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення.

Згідно з ч.ч. 1-2 ст. 64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.

До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 816 ЦК України якщо наймачами житла є кілька осіб, їхні обов`язки за договором найму житла є солідарними.

Тобто, з точки зору закону кожен користувач квартири несе відповідальність за зобов`язаннями по відшкодуванню шкоди солідарно.

Крім того, відповідно до ст.322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

В свою чергу, статтею 360 ЦК України визначено, що співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.

З матеріалів справи вбачається, що частина відповідачів є власниками визначених часток у праві власності на квартиру, а решта є її наймачами.

Так, з інформації КП КМР`Київське міське бюро технічної інвентаризації» № 062/14-2576/ И-2023/ від 01 березня 2023 року вбачається, що відповідачі ОСОБА_25 та ОСОБА_19 є власниками 19/100 частин квартири в рівних частках на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 11 серпня 2004 року.

Відповідач ОСОБА_5 є влсником 9/100 частин квартири на піставі Свідоцтва про право власності на житло від 12 листопада 2004 року.

Відповідач ОСОБА_26 володіє 7/100 частинами квартири на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 14 травня 2010 року.

Відповідач ОСОБА_20 на підставі Договору дарування від 30 березня 2011 року є власником 6/100 частин квартири.

Відповідач ОСОБА_21 на підставі договору дарування є власником 6/100 частин квартири.

Інформація про право власності інших наймачів, які зареєстровані в квартирі, у КП КМР`Київське міське бюро технічної інвентаризації» та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутня.

Матеріалами справи підтверджується право користування кожного з відповідачів квартирою АДРЕСА_3 як на праві власності, так і в порядку найму.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом ч.1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Способи захисту цивільних прав визначено в ч.2 ст.16 ЦК України.

Звертаючись до суду, позивач обґрунтовує підстави для солідарної відповідальності відповідачів за завдану йому шкоду.

Аналізуючи приведене позивачем обґрунтування, суд зважає на те, що з точки зору цивільного законодавства застосування будь-яких засобів правового захисту матиме сенс лише за умови, що обрані суб`єктом порушеного права способи захисту є як ефективними, так і такими, що відповідатимуть його змісту та системі права, тобто спосіб захисту має бути належним, ефективним та правомірним.

З урахуванням приведеного позивачем аналізу в цій частині, суд вважає його обґрунтованим та приходить до висновку про солідарну відповідальність відповідачів за завдання шкоди.

При вирішенні спору суд також враховує наступне.

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Тобто, при зверненні з позовом до суду на позивача покладений тягар доведення обставин заявлених вимог.

Натомість відповідач повинен довести саме свої заперечення проти доводів позивача.

Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові в справі № 219/1704/17 від 13 травня 2020 року, яка, з точки зору ч.4 ст. 263 ЦПК України, має враховуватися судом, у контексті дотримання принципу змагальності сторін, у процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони.

Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову процесуальним законом, за загальним правилом, покладається на позивача.

Відповідачі, не подавши відзив, факту залиття приміщення не заперечували, будь-яких доказів, які б спростовували приведені позивачем обставини, не надали, відсутності своєї вини в залитті приміщення не довели, Звіт про оцінку розміру матеріального збитку (шкоди) не оспорювали, клопотання про призначення експертизи не заявили.

КНП «ЦПМСД № 2» Солом`янського району міста Києва довело завдану йому шкоду, протиправність дій відповідачів, як наймачів та співвласників квартири, з якої мало місце залиття належних йому нежитлових приміщень, а також причинний зв`язок між ними.

Відповідачі, у свою чергу, не спростували і не довели відсутність своєї вини у завдані збитків позивачу.

За таких обставин, залиття нежитлових приміщень, закріплених за позивачем на праві оперативного управління, та надані ним докази вини відповідачів та враховуючи, що відповідачі не довели відсутність своєї вини у заподіянні шкоди, а також те, що залиття відбулося з приміщень загального користування квартири, користувачами яких є всі проживаючі в ній особи, як власники, так і наймачі, суд приходить до висновку про наявність передбачених законом підстав для покладення на відповідачів солідарного обов`язку відшкодувати завдані позивачу залиттям нежитлових приміщень збитків.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача.

Виходячи з цього, з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, сплачений позивачем при зверненні до суду, а також 3 000, 00 гр. понесених витрат на проведення оцінки майна.

Керуючись ст. 41 Конституції України, ст.ст. 15, 16, 322, 360, 816, 1166, 1192 ЦК України, ст.ст.61, 64, 151 Житлового кодексу України, ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76 - 82, 133, 141, 259, 263 - 266, 268, 273 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 на користь Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №2» Солом`янського району міста Києва 34 513, 00 гр. матеріальної шкоди, 2 684. 00 гр. судового збору та 3 000, 00 гр. судових витрат.

Позивач: Комунальне некомерційне підприємство «Центр первинної медико-санітарної допомоги №2» Солом`янського району міста Києва адреса: 03110, м. Київ, вул. Солом`янська, буд. 17, .

Відповідач-1: ОСОБА_1 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-2: ОСОБА_2 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-3: ОСОБА_3 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-4: ОСОБА_4 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-5: ОСОБА_5 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-6: ОСОБА_6 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-7: ОСОБА_7 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-8: ОСОБА_8 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-9: ОСОБА_9 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-10: ОСОБА_10 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-11: ОСОБА_27 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-12: ОСОБА_12 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-13: ОСОБА_13 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-14: ОСОБА_14 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-15: ОСОБА_15 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-16: ОСОБА_16 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-17: ОСОБА_17 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-18: ОСОБА_18 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-19: ОСОБА_19 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-20: ОСОБА_20 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-21: ОСОБА_21 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-22: ОСОБА_22 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Відповідач-23: ОСОБА_23 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: невідомий.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду м. Києва.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.А. Шереметьєва