Справа № 638/1296/21
Провадження № 2-о/638/9/23
РІШЕННЯ

Іменем України

02 жовтня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Шишкіна О.В.,

за участю секретаря судового засідання Олейник О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в окремому провадженні заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа Третя Харківська міська державна нотаріальна контора,

в с т а н о в и в:

У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа Третя Харківська міська державна нотаріальна контора, в якій просив судвстановити, що ОСОБА_1 , 1951 р.н., уродженець міста Харкова, який зареєстрований та мешкаю за адресою; АДРЕСА_1 , є двоюрідним братом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Харкова, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування заяви зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла його двоюрідна сестра ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка постійно проживала і була зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина. ОСОБА_2 ніколи не виходила заміж, була самотньою, дітей не мала, її батьки померли. Заявник є спадкоємцем п`ятої черги за законом, у зв`язку з чим після смерті ОСОБА_2 звернувся до нотаріуса для прийняття спадщини. 27.01.2020 р. була заведена спадкова справа № 65411770. Але у видачі свідоцтва про право на спадщину заявнику було відмовлено у зв`язку з тим, що ним не надані документи, які б підтверджували родинні відносини зі спадкодавцем ОСОБА_2 .

Померла ОСОБА_2 є донькою ОСОБА_3 - рідного брата матері заявника - ОСОБА_4 , однак оскільки існують розбіжності в написанні прізвищ у архівному витягу з книги реєстрації актів громадянського стану м. Охтирка за 1927 р. про народження ОСОБА_5 та у свідоцтві про народження її брата ОСОБА_3 , і у зазначеному архівному витягу відсутні ім`я по-батькові батьків матері заявника, тому заявник змушений звернутися до суду з даною заявою.

Ухвалою суду від 24 березня 2021 року у справі відкрито окреме провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 02.10.2023 року призначено справу до судового розгляду.

Заявник в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі.

Третя Харківська міська державна нотаріальна контора в особі завідувача Людмили Лученко надала заяву про розгляд справи без її участі.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК України.

Судом встановлено обставини про те, що ІНФОРМАЦІЯ_4 у м. Харкові народився ОСОБА_1 . Відповідно до Свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 його матір`ю зазначена вказані (російською мовою) « ОСОБА_6 , украинка».

Відповідно до Свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_2 від 15 жовтня 1950 року дошлюбним прізвищем ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , було «Богатир». Так у свідоцтві про шлюб зазначено (російською мовою): ОСОБА_8 , год рождения 1927, место рождения г. Ахтырка Сумская обл. вступила в брак 15 октября 1950 г. После регистрации брака присвоена фамилия Пипина.

Відповідно до архівного витягу про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженки м. Охтирка Охтирського району Сумської області, згідно з книгою реєстрації актів громадянського стану м. Охтирка за 1927 р., наявні наступні відомості про батьків: про батька « ОСОБА_9 », про матір « ОСОБА_10 », національність: «укр.»

Заявник зазначає, що рідним братом ОСОБА_7 є ОСОБА_3 .

У свідоцтві про народження ОСОБА_3 , виданим 07.02.1950 р., російською мовою записано: « ОСОБА_3 родился ІНФОРМАЦІЯ_6 . Тысяча девятьсот двадцать второго двадцатого сентября, отец ОСОБА_11 , мать ОСОБА_12 ».

Тобто імена батьків у копії архівного витягу про народження ОСОБА_13 , і у свідоцтві про народження ОСОБА_3 співпадають. Однак існують розбіжності в написанні прізвищ у архівному витягу з книги реєстрації актів громадянського стану м. Охтирка за 1927 р. про народження ОСОБА_5 та у свідоцтві про народження ОСОБА_3 .

Враховуючи відсутність прямих доказів на встановлення родинних зв`язків цих осіб, судом досліджено наступні докази на підтвердження даної обставини.

Відповідно до власноруч написаної ОСОБА_7 автобіографії, яку вона написала при працевлаштуванні на Харківський турбінний завод (нині АТ «Турбоатом») встановлено наступне (мовою оригіналу): «Отец: ОСОБА_11 , 1895 г.р., родился г. Ахтырка Сумской области. Мать: ОСОБА_12 , 1899 г.р., родилась г. Ахтырка Сумской обл.. Брат: ОСОБА_3 , 1922 г.р., родился в Сумской области.»

Досліджені в судовому засіданні докази в своїй сукупності свідчать, що ОСОБА_7 та ОСОБА_3 є рідними братом і сестрою. Надаючи оцінку наявним розбіжностям в написанні прізвищ останніх, суд враховує, що в 20-х роках ХХ століття населення України було малограмотним, внаслідок чого допускалися помилки та скорочення. Запис фактично зроблені частково російською мовою, частково - українською. Прізвище батька та дитини у копії архівного витягу про народження ОСОБА_7 зазначено як ОСОБА_14 , ім`я дитини, записане ОСОБА_15 , фактично російською мовою, по батькові батьків взагалі відсутні.

Дочкою ОСОБА_3 є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , що підтверджується копією Свідоцтва про народження серія НОМЕР_3 .

Таким чином судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , є рідною племінницею ОСОБА_7 і відповідно двоюрідною сестрою ОСОБА_1 .

Про те, що заявник та ОСОБА_2 мають родинні стосунки свідчить і той факт, що саме заявникові видано труп ОСОБА_2 для поховання, заявник займався її похованням, сплачувала витрати, що підтверджено відповідними актами і квитанціями, заявник має доступ до документів померлої, отримав свідоцтво про його смерть.

ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харкові у віці 64 роки померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

На підставі заяви ОСОБА_1 від 27.01.2020 про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 відкрито спадкову справу № 28/2020.

08.09.2020 ОСОБА_1 звернувся із заявоюпро видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.

Постановою від 08.09.2020 № 1094/02-31 Третьою Харківською міською державною нотаріальною конторою відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Підставою для відмови стало те, що заявником не надано всіх необхідних документів для підтвердження родинних відносин між ним та ОСОБА_2 .

Отже, встановлення факту родинних відносин заявника з померлими має юридичне значення, оскільки дає можливість реалізувати заявнику своє право на отримання спадщини.

Що стосується суб`єктного складу, то судом враховано наступне.

Матеріали справи свідчать, що у ОСОБА_2 був рідний брат ОСОБА_16 , 1952 р.н., який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 . Відповідно до рахунку-заказу № 002483 від 25.08.2017 р. на поховання ОСОБА_16 , замовником вказана ОСОБА_2 . ОСОБА_16 ніколи не був одружений, і не мав дітей, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом виданим Дванадцятою Харківською Державною нотаріальною конторою 23.05.2018 р. що спадкоємцем зазначеного у свідоцтві майна ОСОБА_16 є його рідна сестра ОСОБА_2 . Згідно з Довідкою № 17 від 20.02.2018 р. з місця проживання про склад сім`ї ОСОБА_2 , що членом сім`ї ОСОБА_2 є брат ОСОБА_16 , який знятий з реєстрації 25.09.2017 р. Таким чином встановлено, що ніколи не виходила заміж, була самотньою, дітей не мала.

Батьки ОСОБА_2 також померли: матір ОСОБА_17 - ІНФОРМАЦІЯ_9 , батько ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_10 . Рідна тітка (матір заявника) ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_11 .

Таким чином інших спадкоємців, які у визначений ст. 1270 ЦК України строк, звернулися із заявою про прийняття спадщини у ОСОБА_2 немає.

Вирішуючи поставлене перед судом питання суд виходить з наступного.

Частиною першою визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, передбачених цим кодексом.

За зальним правилом, окреме провадження - це самостійний вид цивільного судочинства, у якому суд при розгляді безспірних справ встановлює юридичні факти або обставини з метою захисту охоронюваних законом інтересів громадян і організацій.

Частиною першою статті 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

У порядку окремого провадження суд може розглянути і вирішити питання встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема і про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами (пункт 5 частини другої статті 293 та пункт 1 частини першої статті 315 ЦПК України), при цьому у заяві про встановлення такого юридичного факту обов`язково має бути зазначено з якою метою заявник має бажання встановити такий факт (пункт 1 частини першої статті 318 ЦПК України).

При цьому, справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду в порядку окремого провадження за таких умов: факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30 травня 2018 року у справі № 761/16799/15-ц та в постанові від 23 січня 2019 року у справі № 536/1039/17.

Таким чином, визначальною обставиною при розгляді заяви про встановлення певних фактів в порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право.

Зі змісту поданої заяви вбачається, що метою звернення заявника із заявою про встановлення факту родинних відносин є встановлення в судовому порядку обставин, необхідних для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

За таких обставин, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилається заявниця, як на підставу своїх вимог, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд дійшов висновку про задоволення заяви ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин.

Судові витрати на підставі ч.7 ст.294 ЦПК України не відшкодовуються.

Керуючись ст. 7, 8,12, 81, 258-259, 263, 265, 273, 293, 294, 315, 319, 354, 355 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа Третя Харківська міська державна нотаріальна контора - задовольнити.

Встановити факт того, що ОСОБА_1 , 1951 року народження, уродженець міста Харкова, який зареєстрований за адресою; АДРЕСА_1 , є двоюрідним братом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Харкова, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Шишкін