Провадження № 2-во/761/195/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

секретаря судового засідання - Коломійця А.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщенні суду заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду від 20 квітня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно.

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 20 квітня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно було задоволено.

Було вирішено: «Визнати за ОСОБА_1 , право власності на 1/2 частину квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .».

На адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду від 20 квітня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно.

У своїй заяві вказує, що у рішенні суду було допущено описку, а саме у резолютивній частині рішення невірно вказано адресу (було переплутано місця номери будинку та квартири): «квартиру АДРЕСА_1 », коли вірним буде: «квартиру АДРЕСА_2 ».

У відповідності до положень ч. 2 ст. 269 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути питання про внесення виправлень без повідомлення учасників справи про час та місце слухання справи.

Сторони в судове засідання не викликалися.

Дослідивши обставини викладені у заяві, перевіривши матеріали справи, суд доходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Як слідує з заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 квітня 2023 року:

«Право власності померлої ОСОБА_2 на спадкове майно належало за життя спадкодавця відповідно до розпорядження фонду комунального майна Радянського району №9991 від 06.11.1994 року, яке посвідчує, що квартира АДРЕСА_2 була приватизована та належала померлій ОСОБА_2 - бабусі позивачки та ОСОБА_3 - матері позивачки, в рівних долях, про що було видано правоустановчий документ - свідоцтво про право власності на житло від 09.11.1994 року.

З матеріалів справи вбачається, що заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 21 червня 2016 року у справі №761/21100/15 було визнано за ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ) право власності на спадкове майно у вигляді 1/2 частини квартири АДРЕСА_2 .

Вказаним рішенням було визнано за позивачкою право власності на спадкове майно у вигляді 1/2 частини квартири АДРЕСА_2 після померлої ОСОБА_3 .

…

Після смерті бабусі позивача відкрилася спадщина на квартиру 1/2 частини квартири АДРЕСА_2 .

Оскільки оригінали правоустановчих документів на квартиру АДРЕСА_2 у позивача відсутні, то останній було рекомендовано звернутися до суду.».

Водночас з резолютивної частини рішення вбачається наступне: «Визнати за ОСОБА_1 , право власності на 1/2 частину квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .».

Таким чином, під час виготовлення рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 квітня 2023 року судом було допущено помилку щодо нумерації будинку та квартири.

Факт допущення зазначеної описки підтверджується матеріалами справи.

Вказана описка призводить до утруднення виконання рішення суду.

Таким чином, це є опискою в розумінні вимог ст. 269 ЦПК України, яка має бути виправлена.

Суд зауважує, що виправлення цієї арифметичної помилки не матиме наслідком зміни змісту та суті рішення, оскільки позовні вимоги так само залишаться задоволеними частково як і раніше (повністю - у частині визнання незаконним і скасування наказу, частково - у частині відшкодування судових витрат).

Враховуючи вищевикладене, зазначені описки, які є очевидними і сталися при виготовленні судового рішення, підлягають виправленню, а заява підлягає задоволенню.

Виходячи з викладеного, керуючись ст. 269, 353-356 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду від 20 квітня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Виправити описку, допущену в заочному рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 20 квітня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно, зазначивши по тексту рішення правильну адресу нерухомого майна, а саме «квартира АДРЕСА_2 ».

Викласти 2 (другий) абзац резолютивної частини заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 квітня 2023 року наступним чином:

«Визнати за ОСОБА_1 , право власності на 1/2 частину квартиру АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .».

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: