Справа № 204/2847/23
Провадження № 2/204/1564/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2023року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська, у складі:

головуючого судді Приваліхіної А.І.,

за участю секретаря судового засідання Єрмак Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ольгинської селищної військово-цивільної адміністрації Донецької області, треті особи - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення кола спадкоємців, -

В С Т А Н О В И В:

28 лютого 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до Ольгинської селищної військово-цивільної адміністрації Донецької області, визначивши третіми особами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , із вимогами про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення кола спадкоємців. (а. с. 1-2 та на звороті).

В обґрунтування позовних вимог послалася на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_4 , після смерті якого відкрилася спадщина на частину квартири АДРЕСА_1 . Вказує, що спадкоємцями першої черги є вона, як дочка померлого, її мати, як його дружина та його син, які є третіми особами у даній справі та, які є співвласниками інших частин даної квартири. Разом з цим, зазначає, що після 24 лютого 2022 року, початку воєнних дій рф на території України та тимчасової окупації частини Волноваського району, вона разом із матір`ю та братом переїхали до с. Стара Гута Дунаєвецької територіальної громади Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, де вони тимчасово проживають та, мають статус тимчасово переміщених осіб. Вказує, що на даний час вона бажає нотаріально оформити свої права на спадщину після смерті батька та отримати свідоцтво про право на спадщину на частину належної йому вищевказаної квартири, у зв`язку з чим вона звернулася до державного нотаріуса Дунаєвецької державної нотаріальної контори Кам`янець-Подільського району Хмельницької області. Однак, нотаріус повідомив їй про те, що оскільки вона зі спадкодавцем були зареєстровані за різними адресами й довідку про осіб, які були зареєстровані з ним на день смерті вона надати не може, а із заявою про прийняття спадщини в нотаріальну контору вона не зверталась, то нею пропущено строк для прийняття спадщини. З цих підстав та з урахуванням того, що нотаріус не має змоги встановити коло осіб, які прийняли спадщину, останнім винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Тому вона змушена звернутись в суд з даним позовом.

Ухвалою суду від 06 березня 2023 року по справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання на 23 березня 2023 року (а. с. 19 та на звороті).

22 березня 2023 року на адресу суду надійшла заява третьої особи ОСОБА_2 (а. с. 25), в якій вона проти задоволення позовних вимог не заперечує, прохає суд їх задовольнити, а розгляд справи здійснювати за її відсутності. Крім того, зазначає про те, що наміру звертатися з позовом про надання її додаткового строку для прийняття спадщини вона не має та, вважає, що позивачка є єдиною спадкоємицею, яка прийняла спадщину після смерті ОСОБА_4

22 березня 2023 року на адресу суду надійшла заява третьої особи ОСОБА_3 (а. с. 26), в якій він проти задоволення позовних вимог не заперечує, прохає суд їх задовольнити, а розгляд справи здійснювати за його відсутності. Крім того, зазначає про те, що наміру звертатися з позовом про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини він не має та, вважає, що позивачка є єдиною спадкоємицею, яка прийняла спадщину після смерті ОСОБА_4 й бажає, щоб та спадкувала його майно.

Ухвалою суду від 15 червня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду по суті (а. с. 55).

Позивачка та її представниця адвокатка Алексєєва М.А. в судове засідання не з`явилися, надали заяву про розгляд справи за їх відсутності (а. с. 51), в якій позовні вимоги підтримали повному обсязі, просили суд їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності (а. с. 62-63), в якій проти задоволення позовних вимог не заперечував.

Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності (а. с. 64), в якій проти задоволення позовних вимог не заперечував.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності (а. с. 66), в якій проти задоволення позовних вимог не заперечувала.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши фактичні обставини справи письмовими доказами у наданих сторонами межах, суд доходить висновку про те, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Володимирівка Волноваського району Донецької області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 18 лютого 2022 року (а. с. 5). За життя ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на праві спільної сумісної власності, разом із ОСОБА_2 (дружиною), ОСОБА_1 (донькою) та ОСОБА_3 (сином), належала квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується копією свідоцтва на право власності на квартиру АДРЕСА_2 від 30 листопада 2006 року, яке видано органом приватизації при Володимирівській сільській раді (а. с. 7) та, право власності на яку зареєстровано 23 січня 2007 року в Волноваському БТІ за № 17574677, що підтверджується копією витягу № 13308499 від 23 січня 2007 року про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а. с. 8 та на звороті).

Також судом встановлено, що позивачка є донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про її народження серії НОМЕР_2 від 23 березня 1992 року (а. с. 6).

З копії довідки до акту огляду МСЕК серії АВ № 0870893 від 10 квітня 2017 року, що видана МСЕК м. Волновахи (а. с. 9) вбачається, що позивачка має інвалідність першої групи за категорією «Б» інвалідність з дитинства та, потребує постійного стороннього догляду.

Відповідно до довідки № 6806- від 13 квітня 2022 року про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи (а. с. 10) ОСОБА_3 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , а фактично проживає/перебуває у АДРЕСА_4 .

Згідно з довідкою № 6806- від 13 квітня 2022 року про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи (а. с. 10 на звороті) ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 , а фактично проживає/перебуває у АДРЕСА_4 .

Відповідно до довідки № 6806- від 13 квітня 2022 року про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи (а. с. 11) ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_6 , а фактично проживає/перебуває у АДРЕСА_4 .

З відповіді Дунаєвської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а. с. 49) вбачається, що спадкова справ після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 в Дунаєвській державній нотаріальній конторі не заводилася, а в Спадковому реєстрі зареєстрованої спадкової справи після померлого ОСОБА_4 , не виявлено.

Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Приписами ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з вимогами ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Вимогами ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Нормою ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно з вимогами ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Приписами ст. 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до вимог ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Приписами ст. 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Так, позивачка прохає суд встановити коло спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 , зокрема встановивши, що такою є лише вона, як його донька, посилаючись на те, що її мати, яка є дружиною померло та її брат, який є сином померлого також пропустили строк на прийняття спадщини, а із заявами про надання додаткового строку на її прийняття звертатися до суду не планують.

Однак суд не приймає вказані доводи позивачки до уваги, оскільки до кола спадкоємців першої черги крім неї та її матері з братом, законодавством віднесено також батьків померлого, натомість будь-яких відомостей щодо останніх (живі/померлі/їх спадкоємці тощо) позивачкою суду не надано, а відтак у суду відсутня можливість встановити коло спадкоємців після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що позовні вимоги в цій частині не підлягаю задоволенню.

Щодо позовних вимог про надання додаткового строку на прийняття спадщини, суд зазначає наступне.

За змістом ч. 1 статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно із вимогами ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

ЄСПЛ у своєму рішенні по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року вказав на те, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Такий висновок також узгоджується із правовою позицією, що викладена у Постанові Верховного Суду від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17.

При цьому, поважними слід визнавати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини.

Так, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Аналогічні правові висновки містяться у постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19), від 26 лютого 2020 року у справі № 286/27/18 (провадження № 61-39817св18).

Так, позивачка на обґрунтування поважності пропуску строку вказує на те, що її батько помер на передодні повномасштабного вторгнення рф на територію України та тимчасової окупації Волноваського району, після чого вони з матір`ю та братом вимушені були виїхати в евакуацію до Хмельницької області, як внутрішньо-переміщені особи, де перебувають до цього часу. Крім того, вказує на те, що вона має інвалідність та потребує постійного стороннього догляду, у зв`язку з чим утруднюється її мобільність.

Судом встановлено, що 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією рф проти України Президентом України був виданий Указ № 64/2022 про введення в Україні воєнного стану строком на 30 діб, який в подальшому було продовжено та, який діє й на даний час.

Крім того, наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року № 75, затверджено Перелік територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), до якого віднесена Волноваська територіальна громада.

Відповідно до вимог наказу Міністерства юстиції України від 01 квітня 2022 року № 1307/5 «Про затвердження Переліку адміністративно-територіальних одиниць, в межах яких припиняється доступ користувачів до єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції України, в умовах воєнного стану» у нотаріусів Волноваського районного нотаріального округу відсутній доступ до єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції України.

Разом з цим, судом встановлено, що приписами п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Таким чином, суд доходить висновку, що дійсно позивачкою пропущено строк на прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , з поважних причин, а відтак наявні обґрунтовані підстави для визначення позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом.

З огляду на викладене, враховуючи те, що позивачкою пропущено строк на прийняття спадщини за законом з поважних причини, а в іншому порядку, ніж судовий, вона захистити свої права на прийняття спадщини не може, суд доходить висновку про те, що позовні вимоги в цій частині підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами, а відтак є такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі, через що вважає за можливе визначити позивачці додатковий строк на подання до нотаріальної контори заяви на прийняття спадщини терміном у три місяці, оскільки цього часу буде достатньо для реалізації її права на спадщину.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 5, 10-11, 60, 76-80, 89, 128, 141, 213-215, 258, 265, 354-355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_7 ; РНОКПП НОМЕР_3 ) до Ольгинської селищної військово-цивільної адміністрації Донецької області (85730, Донецька область, Волноваський район, смт. Ольгинка вул. Маяковського, буд. 32; ЄДРПОК 44329149), треті особи ОСОБА_2 ( АДРЕСА_7 ) та ОСОБА_3 ( АДРЕСА_7 ), про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення кола спадкоємців задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття нею спадщини за законом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком у три місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 30 днів зо дня його підписання суддею або протягом 30 днів зо дня отримання учасниками справи його копії.

Рішення суду набирає законної сили протягом 30 днів зо дня його підписання суддею або протягом 30 днів зо дня отримання учасниками справи його копії, якщо не буде оскаржено у встановленому порядку.

Суддя А.І. Приваліхіна