441/1852/23 2/441/595/2023
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

10.10.2023 Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого, судді - Ференц О.І.

за участю секретаря судових засідань - Клок Н.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городок Львівської області за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Городоцької міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 07.08.2023 звернулася до суду із позовом, покликаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_2 , вона є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері, не скористалася своєчасно своїм правом на прийняття спадщини після смерті спадкодавця через необізнаність про наявність спадкового майна, в серпні поточного року вона звернулася до нотаріуса для оформлення спадщини, проте листом від 04.08.2023 нотаріусом їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через пропуск строку для прийняття спадщини.

Просила суд постановити рішення, яким визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в три місяці.

Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, подала письмову заяву про розгляд справи у її відсутності. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить позов задоволити.

Представник відповідача Городоцької міської ради Львівського району Львівської області в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення судового засідання від нього не надходило, як і відзиву на позовну заяву.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що передбачено ч.2 ст.247 ЦПК України.

Проаналізувавши підстави позовної заяви, оглянувши та оцінивши матеріали справи, дослідивши зібрані у справі докази, суд вважає, за можливе розглянути справу за відсутності сторін, на підставі наявних у справі доказів.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 і є донькою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 69 років у с. Тучапи Городоцького району Львівської області (а.с.5, 6).

З довідки Городоцької міської ради Львівської області № 400 від 26.07.2023 видно, що ОСОБА_2 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 проживала та була зареєстрована на АДРЕСА_1 одна (а.с.6-а).

ОСОБА_1 на момент смерті матері проживала і була зареєстрована у АДРЕСА_2 (а.с.4).

В серпні 2023 позивачка звернулася до Городоцької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері.

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 74162222 від 02.10.2023 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 спадкові справи не заводились.

Актуальність цієї інформації до даного часу не спростовано. Інших спадкоємців, які б звернулися із заявами про прийняття спадщини, чи вважаються такими, що прийняли таку, судом не встановлено.

Листом приватного нотаріуса Львівського районного нотаріального округу Львівської області від 04.08.2023 за № 127/01-16 повідомлено позивачці про пропуск строку для подання заяви на прийняття спадщини (а.с.7).

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з частинами першою, другою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, а часом відкриття спадщини є день смерті особи; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України).

Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналіз вищезазначеної норми закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16, та підтриманий у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні (див. постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 02 лютого 2021 року у справі № 636/1339/19 (провадження № 61-10410св20).

Належних та допустимих доказів, які б свідчили, що позивачка не мала можливості у встановлений законодавством строк звернутись до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_2 у зв`язку із об`єктивними, непереборними чи істотними труднощами, суду не надано.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оскільки доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини позивачкою не надано, не доведено наявності об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали поданню заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк, суд в задоволенні позову відмовляє.

Керуючись ст. 5, 10, 18-19, 258, 263-265, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Городоцької міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, через Городоцький районний суд Львівської обл. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуюча Ференц О.І.