КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 755/5648/19 Головуючий у І інстанції Савлук Т.В.
Провадження №22-ц/824/7069/2023 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
ПОСТАНОВА

Іменем Українии

04 жовтня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Таргоній Д.О.,

суддів: Голуб С.А., Писаної Т.О.,

за участі секретаря Спис Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 листопада 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2019 року позивач ОСОБА_1 пред`явив позов до відповідача ОСОБА_2 та просив стягнути з останнього на свою користь грошові кошти в розмірі 180 260,80 гривень, з яких:

- 175 337,25 гривень - індекс інфляції на прострочену заборгованість за період з 15.01.2015 по 01.06.2015,

- 4 923,55 гривень - 3% річних за період з 15.01.2015 по 01.06.2015,

а також судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1 802,61 гривень.

В обґрунтування позову зазначав, що 12 серпня 2004 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено Договір позики, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Горобець П.А. та зареєстровано в реєстрі за № 4771.

За умовами договору ОСОБА_1 передав, а ОСОБА_2 прийняв у власність до підписання цього договору грошові кошти готівкою в сумі 437 250,00 грн та зобов`язався повернути таку ж суму грошових коштів без виплати процентів не пізніше 01 жовтня 2005 року включно.

Внаслідок неналежного виконання відповідачем зобов`язань по договору позики та не повернення у встановлений строк грошових коштів, позивач звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу, за результатами розгляду якої18 липня 2006 року Дніпровським районним судом міста Києва видано судовий наказ про стягнення з відповідача грошових коштів в розмірі 437 250,00 гривень, 850,00 гривень судового збору та 15,00 гривень витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи.

В подальшому позивач звернувся до виконавчої служби для примусового виконання судового наказу, однак до часу звернення із даним позовом відповідачем заборгованість по договору не погашена, виконавче провадження не завершене, за обставин неналежного виконання відповідачем грошового зобов`язання у позивачна підставі статті 625 ЦК України просив про стягнення інфляційних втрат в розмірі 175 337,25 гривень та 3% річних в розмірі 4 923,55 гривень, які розраховано за період з 15 січня 2015 року по 01 червня 2015 року.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 22 листопада 2022 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на неповноту з`ясування обставин справи, невідповідність висновків суду встановленим по справі обставинам, порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.

В доводах апеляційної скарги зазначає про свою незгоду із висновком суду першої інстанції про те, що позивачем не доведено факт своєчасного звернення до суду з даним позовом, оскільки на ймовірну дату відправлення поштової кореспонденції - 15 січня 2018 року, офіційною установою - АТ «Укрпошта» змінено порядок відправлення поштової кореспонденції та реєстрації дати її відправлення, відмінний від способу проставлення відбитку календарного поштового штемпеля на поштовому конверті, долученому позивачем до позовної заяви. Ці обставини суд визнав доведеними шляхом дослідження отриманих під час розгляду справи доказів, які впливають на вирішення спору в частині підстав застосування строків позовної давності, та не спростованими позивачем, як стороною цивільного процесу.

Апелянт звертає увагу на помилковість висновків суду про те, що позивач відправляв позовну заяву рекомендованим листом і порядок його оформлення є неналежним, оскільки календарний штемпель на таких листах відповідно до Правил не ставиться. Вказує, що позивач даний позов, що розглядається в цій справі, ніколи рекомендованим листом до Дніпровського районного суду не відправляв.

Представник позивача в межах строку позовної давності 15 січня 2018 року через поштове відділення №62 АТ «Укрпошта» (03062, м. Київ, провулок Червонозаводський, 2/13) надіслав позовну заяву до Дніпровського районного суду м. Києва про стягнення грошових коштів з Відповідача простим поштовим відправленням (конверт міститься в матеріалах судової справи).

Вказане поштове відправлення канцелярія суду отримала в звичайному порядку через поштове відділення та зареєструвала. Таким чином, позов, з урахуванням пунктів 5, 6 статті 124 ЦПК України був поданий із додержанням строку позовної давності.

Представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Буркацький В.Л. у відзиві на апеляційну скаргу заперечує проти викладених у ній доводів, посилаючись на їх безпідставність, просить залишити скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін. Зазначає, що судом першої інстанції було ретельно перевірено обставини щодо направлення позивачем позовної заяви до суду та на підставі належним чином досліджених і оцінених доказів встановлено, що позовна заява ОСОБА_1 надійшла до суду 03 квітня 2019 року, тобто з пропуском строку позовної давності.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримав апеляційну скаргу, посилаючись на викладені у ній доводи.

Представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Буркацький В.Л. у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував, просив залишити рішення суду першої інстанції без змін, як законне та обґрунтоване.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників судового розгляду, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, на підставі наступного.

Судом встановлено, що 12 серпня 2004 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено Договір позики, відповідно до умов якого, ОСОБА_1 передав, а ОСОБА_2 прийняв у власність до підписання цього договору грошові кошти готівкою в сумі 437 250,00 грн та зобов`язався повернути таку ж суму грошових коштів без виплати процентів не пізніше 01 жовтня 2005 року включно. Вказаний договір позики був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Горобець П.А. та зареєстровано в реєстрі за № 4771. (а.с. 5)

18 липня 2006 року Дніпровським районним судом міста Києва видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , грошові кошти в розмірі 437 250,00 грн, 850,00 грн судового збору та 15,00 грн витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи.

Як убачається з наявних у справі доказів, 22 червня 2015 року головним державним виконавцем Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Торбинською Оксаною Миколаївною винесено постанову про відкриття виконавчого провадження щодо примусового виконання судового наказу № 2-н-119/06 виданий 18 липня 2006 року Дніпровським районним судом м. Києва, де боржником виступає ОСОБА_2 .

16 грудня 2016 року головним державним виконавцем Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Торбинською Оксаною Миколаївною винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувачу.

02 квітня 2019 року головним державним виконавцем Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві при примусовому виконанні судового наказу №2-н-119/06 виданого 18 липня 2006 року Дніпровським районним судом міста Києва про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість в сумі 438 100,00 грн, 850,00 грн, складено відповідний Акт про проведення аукціону з реалізації нерухомого майна - частини квартири АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_2 , ідн. Номер НОМЕР_1 , ( АДРЕСА_2 ), який був реалізований у м. Києві 28 січня 2019 року в межах процедури виконавчого провадження ДП «СЕТАМ». Стартова ціна - 206 180,25 грн, продажна ціна - 247 416,35 грн Переможець аукціону: ОСОБА_3 . Кошти надійшли своєчасно та в повному обсязі на рахунок Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ, Головного територіального управління юстиції у м. Києві згідно протоколу №388732 від 28 січня 2019 року. Даний Акт видано на підставі протоколу № 388732 проведення прилюдних торгів по реалізації майна від 28 січня 2019 року.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 23 серпня 2018 року задоволено позов ОСОБА_1 та стягнуто з ОСОБА_2 на його користь грошові кошти у вигляді інфляційних втрат та 3% річних від суми невиконаного зобов`язання за судовим наказом від 18 липня 2006 року Дніпровським районним судом міста Києва у розмірі 433661,21 грн за період з 12 червня 2015 року по 11 червня 2018 року.

Звертаючись до суду з вимогою щодо застосування відносно відповідача заходів цивільно-правової відповідальності у спосіб, передбачений статтею 625 ЦК України, у даній справі позивач вказував, що за судовим наказом сума боргу, яка виникла та не була погашена відповідачем, становить 438 100,00 гривень, відповідно виходячи із загальної суми боргу проведено нарахування трьох відсотків річних в сумі 4 923,55 гривень та інфляційних втрат від простроченої суми у розмірі 175 337,25 гривень за період з 15 січня 2015 року по 01 червня 2015 року.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що в межах даного спору позивачем не доведено факт своєчасного звернення до суду з цим позовом, відповідачем подано заяву про застосування строку позовної давності і про поважність причин пропуску такого строку позивачем не заявлено.

Колегія суддів апеляційного суду з такими висновками погоджується.

Згідно зі ст. 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

За ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

При цьому перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч. 1 ст. 261 ЦК України).

Відповідно до ч.ч.3, 4 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Встановлено, що у відзиві на позовну заяву, поданому представником ОСОБА_2 - адвокатом Буркацьким В.Л. 19.07.2019 року, останній заявив про застосування спливу позовної давності і просив з цих підстав у позові відмовити.

Так, заперечуючи проти висновків суду щодо пропуску строку позовної давності та направлення позову до суду рекомендованим відправленням, позивач ОСОБА_1 зазначав, що позов ним подано із дотриманням трирічного строку, зокрема позовну заяву надіслано до Дніпровського районного суду м. Києва 15 січня 2018 року через поштове відділення №62 АТ «Укрпошта» простим поштовим відправленням, на підтвердження чого в матеріалах справи наявний конверт (том 1 а.с. 9, 10).

Разом з тим, відповідно до дати реєстрації надходження позовної заяви ОСОБА_1 з цим позовом до Дніпровського районного суду (перший аркуш цивільної справи) проставлена відмітка про дату надходження - 03 квітня 2019 року вх. №21647.

16 жовтня 2019 року Дніпровським районним судом міста Києва, у відповідь на запит представника відповідача - адвоката Буркацького Валерія Леонідовича від 10 жовтня 2019 року за вх. №64482, повідомлено, що в провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа №755/5648/19 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів. Розділом V Засад використання автоматизованої системи документообігу Дніпровського районного суду міста Києва (редакція від 07 лютого 2019 року) встановлено: п. 5.1 Вхідна кореспонденція, в тому числі процесуальні документи, приймаються і опрацьовується працівниками апарату Дніпровського районного суду міста Києва, яким надано доступ до автоматизованої системи відповідно до їх функціональних обов`язків, і реєструється в автоматизованій системі в день її надходження. У разі неможливості з об`єктивних причин здійснити реєстрацію вхідної кореспонденції в день її надходження, така кореспонденція реєструється в автоматизованій системі в термін, визначений у розпорядженні керівника апарату суду із зазначенням причин встановлення такого терміну. П. 5.2 на кожній вхідний, у тому числі процесуальний, документ в автоматизованій системі створюється реєстраційна картка, яка містить інформацію щодо реквізитів та руху документа. Особливості заповнення реєстраційної картки визначаються відповідними інструкціями з діловодства. Перевіркою вхідної кореспонденції суду встановлено, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, надійшла до суду 03 квітня 2019 року. Відповідно 03 квітня 2019 року в системі документообігу суду створено реєстраційну картку на вищевказаний позов та присвоєно єдиний унікальний номер справи 755/5648/19 (2/755/3230/19). 04 квітня 2019 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею у справі визначено суддю Савлук Т.В., та вказані матеріали передано у її провадження. Крім того, на першій сторінці матеріалів справи стоїть дата надходження позову до суду, а також вхідних номер: вх. 21647 від 03.04.2019р. Таким чином, матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, пройшли реєстрацію з дотриманням Положення про автоматизовану систему документообігу суду та Засад використання автоматизованої системи документообігу Дніпровського районного суду м. Києва. Для встановлення факту перебування даного позову у період з часу з 15 січня 2018 року до 03 квітня 2019 року, необхідно звернутися до відповідного відділення Укрпошти. (а.с. 76-77)

Встановлюючи обставини щодо дотримання позивачем строку позовної давності при зверненні до суду із даним позовом, судом першої інстанції постановлено ухвалу про призначення судово-технічної експертизи документа, на вирішення експертів постановлено наступні питання:

- Чи відповідають по часу проставлення відтиск поштового штемпеля на поштовому конверті та опису вкладення до відправлення поштової кореспонденція із зазначення даних - відправник - ОСОБА_5 , адреса одержувача - Дніпровський районний суд міста Києва ( адреса місцезнаходження: м. Київ, вул. Сергієнка,3), дата відправлення - 15 січня 2018 року, поштове відділення 03062, Київ, провулок Червонозаводський, 2/13 у м. Києві?

З урахуванням постанови Київського апеляційного суду від 09 липня 2020 року, якою ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 11 грудня 2019 року змінено в частині формулювання поставленого на вирішення експертів питання, на вирішення експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз поставити питання:

- Чи відповідають по часу поштові відбитки на конверті від імені ОСОБА_1 до Дніпровського районного суду м. Києва саме даті 15 січня 2018 році і чи поставленні (зроблені) ці відбитки не в цей час, а пізніше (в тому числі 2019 році), і чи є вони оригіналами?

На вимогу експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, судом постановлено ухвалу та зобов`язано Генеральну дирекцію Укрпошти надати документи з вільними зразками відтисків поштового штемпелю «Україна Ж КИЇВ 62» за період часу їх датування: січень-грудень 2017 року, січень-грудень 2018 року ( в тому числі і за 15 січня 2018 року), а також за той період, який передбачається, тобто коли могли бути нанесені відтиски штемпелю у наданих для дослідження документах (у кількості не менше як по 25-30 документів за різні числа кожного місяця вказаних періодів з якісними відображеннями у них відтисків).

13 грудня 2021 року Київська міська дирекція Акціонерного товариства АТ «Укрпошта», на виконання ухвали суду від 28 грудня 2020 року, направила листа з повідомленням про наступне, що у 2017 році відбулося оновлення послуг з пересилання поштових та інших відправлень та модернізація (автоматизація) цього процесу згідно з наказами ПАТ «Укрпошта» від 25 квітня 2017 року № 506 «Про надання послуги з пересилання відправлень «Укрпошта Експрес» та від 25 квітня 2017 року № 507 «Про впровадження послуги з пересилання відправлень «Укрпошта Стандарт, якими введено в дію Порядок пересилання відправлень «Укрпошта Експрес» (зі змінами) та відповідно Порядок пересилання відправлень «Укрпошта Стандарт» (зі змінами) (далі Порядками). Порядками надання вищезазначених послуг не передбачено проставлення відбитку календарного поштового штемпеля поштового зв`язку (далі ОПЗ) на відправлення. На відповідних супровідних бланках (адресних ярликах) та технологічних документах, що зберігаються у ВПЗ, автоматично видруковується необхідна інформація (в т.ч. дата та час створення відправлення). Тобто, ручне проставлення відбитку календарного поштового штемпеля не здійснюється. Крім того, всі виробничі документи ОПЗ формується на автоматизованому робочому місці (далі - АРМ) в автоматичному режимі, що передбачає автоматичний друк дати їх формування. На сьогоднішній день проставлення відбитку календарного поштового штемпеля здійснюється тільки на поштових відправленнях, оплата за пересилання яких передбачена поштовими марками, для їх погашення. У подальшому такі відправлення пересилаються за зазначеною відправником адресою, відповідно у ОПЗ не залишаються. Враховуючи викладене, надати виробничі документи на поштові відправлення з проставленнями відбитками календарного поштового штемпеля відділення поштового зв`язку «Україна Ж КИЇВ 62» за період 2017-2018 року не видається можливим.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 № 270 (далі - Правила), які регулюють відносини між ними.

Поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю. Рекомендовані поштові картки, листи та бандеролі з позначкою «Вручити особисто», рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка» приймаються для пересилання лише з рекомендованим повідомленням про їх вручення (пункти 11 та 17 Правил).

Згідно з п. 8 Правил, до внутрішніх поштових відправлень належать: листи - прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю.

Відповідно до п. 19 Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Згідно з положеннями пунктів 59, 61 Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

З огляду на зазначені вище положення, якими врегульовано порядок надання послуг поштового зв`язку в Україні, доводи позивача про те, що позовну заяву разом із додатками було направлено ним простим листом з наклеюванням поштових марок є необґрунтованими та не можуть бути взяті до уваги, оскільки з наявних у справі документів вбачається, що поштове відправлення було оформлене з описом вкладення, тобто повинно було бути прийнято у відправника у поштовому відділенні працівником поштового зв`язку з перевіркою вкладення опису. При цьому, працівник поштового зв`язку самостійно запаковує вкладення у підписаний конверт та оформлює відправлення, а відправнику видається другий примірник опису вкладення з відміткою АТ «Укрпошта» та фіскальний чек.

Відповідно до пункту 1.14 Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом УДППЗ «Укрпошта» від 12 травня 2006 року № 211 (далі - Порядок пересилання), за рекомендаціями ВПС та відповідно до ДСТУ 3145-95 "Коди та кодування інформації. Штрихове кодування. Загальні вимоги" для кодування внутрішньої пошти в АСРК використовується штриховий код 128. Довжина штрихового коду включає 13 символів:

- для внутрішніх поштових відправлень:

1...5 - поштовий індекс об`єкта поштового зв`язку місця приймання поштового відправлення;

6...12 - номер поштового відправлення;

13 - контрольний розряд.

Згідно з положеннями Порядку пересилання, при прийманні рекомендованого поштового відправлення працівник зв`язку наклеює ШКІ (штриховий кодовий ідентифікатор) відповідного зразка вгорі ліворуч адресного боку відправлення (у разі відсутності місця під адресою відправника, як виняток - на вільному місці адресного боку) (п. 3.1.2.1).

За наведених обставин, суд першої інстанції, належним чином перевіривши наявні в матеріалах справи докази, дійшов правильного висновку, що в межах даного спору позивачем не доведено факт своєчасного звернення до суду з цим позовом, оскільки на ймовірну дату відправлення поштової кореспонденції - 15 січня 2018 році, офіційною установою - АТ «Укрпошта», було змінено порядок відправлення поштової кореспонденції та реєстрації дати її відправлення, відмінний від способу проставлення відбитку календарного поштового штемпеля на поштовому конверті долученому позивачем до позовної заяви. На конверті поштового відправлення з описом вкладення, яке відправлялось у визначену позивачем дату, мав бути наклеєний штриховий кодовий ідентифікатор відповідного зразка, що у даному випадку відсутнє.

Факт здійснення Дніпровським районним судом м. Києва вхідної реєстрації позовної заяви ОСОБА_1 03 квітня 2019 року окремо підтверджує неможливість здійснення позивачем відправлення позову у січні 2015 року.

Верховний Суд у своїх постановах неодноразово наголошував, що дотримання строку звернення до суду є однією з умов реалізації права на позов і пов`язано з реалізацією права на справедливий судовий розгляд. Інститут позовної давності запобігає виникненню стану невизначеності у правових відносинах. Правова визначеність є універсальною правовою категорією, дія якої поширюється на такі важливі сфери правовідносин між державою та особою, як реалізація і забезпечення прав і свобод людини і громадянина, встановлення юридичної відповідальності, підстав та порядку притягнення до такої відповідальності, неприпустимість дій і бездіяльності органів влади, спрямованих на необґрунтоване обмеження прав і свобод людини.

Позовна давність забезпечує юридичну визначеність правовідносин сторін та остаточність рішень, запобігаючи порушенню прав відповідача. Питання щодо поважності причин пропуску позовної давності, тобто наявність обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача, причин унеможливлювали або істотно утруднювали подання позову, вирішуються судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (п. 1 ст. 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до відповідальності після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (STUBBINGS AND OTHERS v. THE UNITED KINGDOM, №22083/93, №22095/93, § 51, ЄСПЛ, від 22 жовтня 1996 року; ZOLOTAS v. GREECE (No. 2), №66610/09, § 43, ЄСПЛ, від 29 січня 2013 року).

Суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовної вимоги. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє у задоволенні позову через його необґрунтованість. Лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла, і про це зробила заяву інша сторона спору, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності за відсутності поважних причин її пропуску, наведених позивачем. Саме такої позиції дотримуються суди при розгляді спорів (зокрема, постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 травня 2018 року у справі №369/6892/15-ц, від 31 жовтня 2018 року у справі №367/6105/16-ц, від 7 листопада 2018 року у справі №575/476/16-ц тощо).

За вказаних обставин, коли про порушене право позивач ОСОБА_1 дійзнався у січні 2015 року, з позовом до суду звернувся лише у квітні 2019 року, враховуючи обрану правову позицію позивача у справі, зокремате, що сторона позивача не доводила поважність причин пропуску позовної давності, наполягаючи на тому, що не пропустив строк позовної давності, колегія суддів приходить до висновку про відсутність правових підстав для скасування законного і обґрунтованого рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381-384ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 листопада 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 12 жовтня 2023 року.

Суддя-доповідач Таргоній Д.О.

Судді: Голуб С.А.

Писана Т.О.