КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

13 жовтня 2023 року місто Київ.

Справа 381/3208/21

Апеляційне провадження № 22-ц/824/15391/2023

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача Желепи О.В., суддів: Мазурик О.Ф., Немировська О.В. вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 03 квітня 2023 року (у складі судді Осаулової Н.А.)

у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" до ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , третя особа - Орган опіки та піклування виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області, про виселення

ВСТАНОВИВ

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 03 квітня 2023 року відмовлено в задоволенні позову.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, представник АТ КБ «ПриватБанк» 15 вересня 2023 року, відповідно до поштової відмітки, направив на адресу Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, якою просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Крім того скаржник просив поновити строк на апеляційне оскарження рішення. Вказував, що 28 квітня 2023 року АТ КБ «ПриватБанк» була подана апеляційна скарга на вказане рішення. 14 серпня 2023 року АТ КБ «ПриватБанк» було отримано ухвалу Київського апеляційного суду від 02 серпня 2023 року про визнання апеляційної скарги АТ КБ «ПриватБанк» неподаною та її повернення.

Посилаючись на воєнний стан як на поважну причину для поновлення процесуальних строків, вказував, що апеляційна скарга була вже подана поштою в межах строку на апеляційне оскарження 28.04.2023 року, але здійснено помилку щодо зазначення найменування осіб, з технічних причин ухвала про усунення недоліків на адресу не надходила до співробітника, відповідального за дану справу.

А тому вважав, що вказані обставини є поважними причинами пропуску 30-денного строку апеляційного оскарження рішення суду, та строк на апеляційне оскарження рішення Печерського районного суду м. Києва від 22.12.2022р. має бути поновлений на підставі пункту 8 частини третьої статті 2 та частини третьої статті 354 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України, учасник справи, якому повний текст рішення суду не був вручений у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Відповідно до ч. 3 статті 354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Ухвалою Київського апеляційного суду м. Києва від 20 вересня 2023 року апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» залишено без руху, так як зазначені в ній причини пропуску процесуального строку визнані судом неповажними та відповідачу запропоновано зазначити інші поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду.

На виконання вказаної ухвали 10 жовтня 2023 року від представника АТ КБ «ПриватБанк» - Білоуса А.В. надійшла заява про усунення недоліків та поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій останній просить визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, а саме те, що 28 квітня 2023 року АТ КБ «ПриватБанк» була подана апеляційна скарга на вказане рішення. 14 серпня 2023 року АТ КБ «ПриватБанк» було отримано ухвалу Київського апеляційного суду від 02 серпня 2023 року про визнання апеляційної скарги АТ КБ «ПриватБанк» неподаною та її повернення.

Вважає, що запровадження воєнного стану на території України є поважною причиною для поновлення строку.

Зазначає, що апеляційна скарга вже була поданою в межах строку на апеляційне оскарження 28 квітня 2023 року, але здійснено помилку щодо зазначення найменування осіб, з технічних причин ухвала про усунення недоліків не надійшла до співробітника, відповідального за дану справу

Посилаючись на постанову Великої Палати Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі № 751/3840/15-ц зроблений висновок, що «повернення апеляційної скарги з тих підстав, що особа не виконала вимоги ухвали про усунення недоліків, можливо лише у тому випадку, коли особа отримала відповідну ухвалу суду, тобто ознайомилася з її змістом, але ухилилася від виконання вимог, указаних в ухвалі».

З урахуванням того, що відповідальна особа (представник) ухвалу суду про залишення апеляційної скарги без руху не отримав, просить суд апеляційної інстанції відкрити апеляційне провадження за повторним зверненням Позивача з усуненням Позивачем підстав щодо усунення недоліків.

Дослідивши матеріали справи та зміст поданої заяви, колегія суддів дійшла висновку, що наведені представником відповідача причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду не можна визнати поважними з огляду на наступне.

ЄСПЛ у справах «Салов проти України», п. 93, «Сутяжник» проти Росії», п. 38 підкреслює, що відступ від принципу правової визначеності допустимий не в інтересах правового пуризму, а з метою виправлення помилки, що має фундаментальне значення для судової системи. Зокрема, під правовим пуризмом у практиці ЄСПЛ розуміється невідступне слідування вимогам процесуального закону при вирішенні питання щодо застосування чи скасування таких, що набрали законної сили, судових рішень без врахування того, чи призведе це у подальшому до реального, а не формального усунення допущених судових помилок; надмірно формальне, бюрократичне застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, безвідносне врахування їх доцільності, виходячи з обставин конкретної справи й необхідності забезпечення ефективного захисту прав, свобод та інтересів в цивільному або іншому судочинстві, що призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Крім того, чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, а також строки для подання апеляційної чи касаційної скарги, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Однак, для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку, оскільки національним законодавством вирішення цього питання віднесено до дискреційних повноважень суду.

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Щодо повторного посилання позивача на воєнний стан, суд зазначає наступне.

Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» на території України введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому було продовжено.

Однак, введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами, апеляційними та касаційними скаргами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10.11.2022 року у справі №990/115/22.

Скаржник, посилаючись на введення воєнного стану ні в апеляційній скарз, ні в заяв про усунення недоліків, не навів конкретні обставинни, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку, а тому апеляційний суд не може визнати таку причину поважною.

Посилання представника позивача на постанову ВПВС від 20 вересня 2018 року у справі № 751/3840/15-ц колегія суддів не приймає до уваги, оскільки такі доводи є підставою для оскарження ухвали від 02 серпня 2023 року, а не підставою для поновлення пропущеного строку на апеляційне провадження.

У постанові Верховного Суду від 24 липня 2023 року у справі № 200/3692/21 зазначено, що «зважаючи на зміст викладених у цій постанові Верховного Суду норм процесуального права, якими врегульовано питання строків апеляційного оскарження та їх поновлення, вимоги до процедурних рішень суду апеляційної інстанції, ухвалених з цього питання, а також беручи до уваги продемонстровані національними судами та ЄСПЛ підходи до поновлення процесуальних строків, правові позиції Верховного Суду з цього приводу, колегія суддів вважає, що процесуальний строк, зокрема строк на апеляційне оскарження у разі повторного подання апеляційної скарги може бути поновлено у випадку дотримання одночасно таких умов:

первісне звернення до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою відбулось у межах передбаченого процесуальним законом строку на апеляційне оскарження;

повторне подання апеляційної скарги відбулось в межах строку апеляційного оскарження, встановленого процесуальним законом, або упродовж розумного строку після отримання копії відповідної ухвали суду про повернення первісної скарги, без невиправданих затримок і зайвих зволікань;

скаржником продемонстровано добросовісне ставлення до реалізації ним права на апеляційне оскарження й вжито усіх можливих та залежних від нього заходів з метою усунення недоліків апеляційної скарги, які стали підставою для повернення вперше поданої апеляційної скарги, і такі недоліки фактично усунуті станом на момент повторного звернення з апеляційною скаргою;

доведено, що повернення попередньо поданих апеляційних скарг відбулося з причин, які не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення, і які обумовлені наявністю об`єктивних і непереборних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість своєчасного звернення до суду апеляційної інстанції, й не могли бути усунуті скаржником;

наявність таких обставин підтверджено належними і допустимими доказами».

Апеляційну скаргу АТ КБ «ПРИВАТБАНК», яку було подано 28 квітня 2023 року було залишено без руху ухвалою Київського апеляційного суду від 08 травня 2023 року. Відповідно до рекомендованого повідомлення АТ КБ «ПРИВАТБАНК» вказану ухвалу отримало 07 червня 2023 року.

Крім того, згідно з загальнодоступної інформації повний текст ухвали про залишення апеляційної скарги без руху було опубліковано на сайті ЄДРСР 10 травня 2023 року.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

АТ КБ «ПРИВАТБАНК» є скаржником, який подаючи апеляційну скаргу, мав обов`язок цікавитись станом розгляду, враховуючи відсутність об`єктивних і непереборних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість ознайомитись з ухвалою про залишення апеляційної скарги без руху. Посилання представника позивача на те, що через технічну помилку вказана копія ухвали не потрапила до відповідного співробітника колегія суддів не може визнати поважними, оскільки доказів вказаному суду не було надано, а висновки суду не можуть базуватись на припущеннях. Крім того колегія суддів звертає увагу, що ухвала про повернення апеляційної скарги скаржнику була вручена 02 серпня 2023 року. Враховуючи, що ухвала про залишення апеляційної скарги без руху перебувала на загальнодоступному сайті ЄДРСР з 10 травня 2023 року, скаржник міг безперешкодно ознайомитись з такою ухвалою протягом майже 3 місяців.

Недобросовісне виконання працівниками скаржника своїх посадових обов`язків не може бути визнаним поважною причиною пропуску строку.

Також колегія суддів враховує, що повторне подання апеляційної скарги АТ КБ «ПРИВАТБАНК» відбулось 15 вересня 2023 року, тобто через місяць після отримання позивачем копії ухвали про повернення апеляційної скарги. Позивач не навів жодної причини такого довгого строку на усунення недоліків та повторної подачі апеляційної скарги.

Враховуючи, що строк на апеляційне оскарження пропущено більше ніж на п`ять місяців, особою, якій було відомо про апеляційний розгляд та враховуючи вищезазначені обставини, колегія суддів встановила, що скаржником не продемонстровано добросовісне ставлення до реалізації ним права на апеляційне оскарження й не вжито усіх можливих та залежних від нього заходів з метою дотримання визначених ЦПК України строків. Скаржником також не було доведено, що повернення попередньо поданих апеляційних скарг відбулося з причин, які не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими, може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

ЄСПЛ зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення ЄСПЛ «Перетяка та Шереметьев проти України», заяви № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

У рішенні від 19 лютого 2009 року у справі «Христов проти України», заява № 24465/04, ЄСПЛ наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, необхідно тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (рішення ЄСПЛ у справі «Brumarescu v. Romania» (Брумареску проти Румунії) від 28 листопада 1999 року, пункт 61). Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду, згідно з яким жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі; повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи (рішення ЄСПЛ від 03 грудня 2003 року у справі «Ryabykh v. Russia» (Рябих проти Росії), пункт 52).

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення ЄСПЛ у справах «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року та «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).

У справах «Osman v. the United Kingdom» (Осман проти Сполученого королівства) та «Kreuz v. Poland» (Креуз проти Польщі) ЄСПЛ роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Ураховуючи наведене, а також з метою дотримання принципу юридичної визначеності та з метою не допущення порушення прав інших учасників процесу, колегія суддів приходить до висновку, що позивач пропустив строк на оскарження рішення суду першої інстанції без поважних причин.

Відповідно до ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись ст.ст. 354, 358 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 03 квітня 2023 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів.

Головуючий О.В. Желепа

Судді О.Ф. Мазурик

О.В. Немировська