Справа № 296/6871/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"31" жовтня 2023 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі: головуючого судді Шкирі В.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради, Виконавчого комітету Житомирської міської ради Житомирської області, про надання пільгового житла ліквідатору аварії на ЧАЕС, -

В С Т А Н О В И В:

02.08.2021 в провадження судді Корольовського районного суду м. Житомира Сингаївського О.П. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Житомирської міської ради, Виконавчого комітету Житомирської міської ради Житомирської області, про надання пільгового житла ліквідатору аварії на ЧАЕС. Ухвалою судді Сингаївського О.П. від 14.08.2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до розпорядження керівника апарату №518 від 15.09.2023 суддя Корольовського районного суду Сингаївський О.П. увільнений від роботи з 25.02.2022, в зв`язку з призивом на військову службу під час мобілізації відповідно до наказу голови суду №9/К від 25.02.2022.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 15.09.2023, який було здійснено на підставі заяви ОСОБА_1 , визначено головуючого суддю Шкирю В.М.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що він є учасником ліквідації наслідків на Чорнобильській АЕС (категорія 1) та особою з інвалідністю 3 групи внаслідок війни. Рішенням виконавчого комітету Житомирської міської ради народних депутатів, його з дати подання заяви 15.04.1992 року постановлено на облік на покращення житлових умов у списках першочергового забезпечення житлом, як учасника ліквідації на Чорнобильській АЕС 2-ї категорії.

Станом на 01.01.2021 року він перебував у списку громадян, віднесених до категорії 1 постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи, які перебувають на квартирному обліку для поліпшення житлових умов у міськвиконкомі м. Житомира по Корольовському району №3, а станом на 01.01.2021 він перебував у списку позачергового одержання жилих приміщень осіб з інвалідністю внаслідок війни та прирівняних до них осіб, які перебувають на квартирному обліку для поліпшення житлових умов у міськвиконкомі м. Житомира під №172.

Таким чином відповідач 29 років не вчиняв дій для забезпечення його житлом в зв`язку з чим він вимушений звернутись з зазначеним позовом до суду.

Ухвалою судді від 18.09.2023 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

29.09.2023 на адресу суду представником відповідача - виконавчого комітету Житомирської міської ради В.Гущиною подано відзив на позов, в якому зазначено, що рішенням виконавчого комітету Житомирської міської ради від 01.10.2019 року №1079 ОСОБА_1 , одного, включено до списку позачергового одержання жилих приміщень протягом року, як учасника ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, категорія 1, до списку позачергового одержання жилих приміщень осіб з інвалідністю внаслідок війни та прирівняних до них осіб, у зв`язку з тим, що позивач є особою з інвалідністю внаслідок війни 3 групи та виключено зі списку позачергового одержання жилих приміщень з 15.04.1992 року, у зв`язку з втратою права подальшого перебування в даному списку. У списку позачергового одержання житла по Корольовському та Богунському районах перебувають 80 сімей та одиноких громадян. ОСОБА_2 перебуває у даному списку по Корольовському району за №35. Також представник позивача зазначила, що житлове будівництво у Житомирі не здійснювалося через відсутність коштів у міському бюджеті, звільнений житловий фонд у розпорядження міськвиконкому не надходить із-за приватизації громадянами своїх приміщень, а також відповідно до ч. 6 ст .7 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 органам, що здійснюють управління у сфері містобудівної діяльності, архітектурно-будівельного контролю та нагляду, забороняється вимагати від забудовника будівництва надання будь-яких послуг, матеріальних або нематеріальних активів, у тому числі здійснення будівництва об`єктів, тому у розпорядженні міськвиконкому відсутнє вільне упорядковане житлове приміщення. Надання житла поза чергою призвиде до пурушення прав інших громадян, які перебувають на обліку. Враховуючи викладене просила відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

13.10.2023 представник відповідача Житомирської міської ради Н.Сищук просила суд відмовити в задоволенні позовних вимог, оскільки позов перед`явлено до неналежного відповідача.

Позивач ОСОБА_1 та його представник 31.10.2023 в судове засідання не з`явилися, причини неявки невідомі.

Від представників відповідачів наявні заяви про розгляд справи без їх участі, підтримують свої заперечення проти позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, встановив наступні обставини та визначив відповідно до них правовідносини.

ОСОБА_1 є особою з інвалідністю 3 групи і має право на пільги , встановлені законодавством України для ветеранів війни - осіб з інвалідністю внаслідок війни що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_1 від 24.06.2019 року ( а.с. 7).

ОСОБА_1 є учасником ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_2 від 11.12.2010 року ( категорія 1) а.с. 8).

Згідно договору найму житлового приміщення від 09.11.2018 ОСОБА_1 винаймає житло (а.с.9)

Згідно рішення виконавчого комітету Житомирської міської ради від 01.10.2019 року №1079 внесено зміни в облікові справи громадян, які перебувають на квартирному обліку у міськвиконкомі, ОСОБА_1 включено до списку позачергового одержання жилих приміщень протягом року, як учасника ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, категорія 1, до списку позачергового одержання жилих приміщень осіб з інвалідністю внаслідок війни та прирівняних до них осіб, у зв`язку з тим, що позивач є особою з інвалідністю внаслідок війни 3 групи (а.с.38-39)

Згідно списку громадян, віднесених до 1 категорії постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи, які перебувають на квартирному обліку для поліпшення житлових умов у міськвиконкомі м.Житомира по Корольовському районі станом на 01.01.2023 ОСОБА_1 перебуває під 35 номером (а.с. 35)

Згідно інформації виконкому Житомирської міської ради від 04.08.2023 станом на 01.07.2023 на обліку перебуває 80 сімей по 1 категорії (а.с.37)

Таким чином суд встановив, що позивач з 01.10.2019 року перебуває на обліку для поліпшення житлових умов у міськвиконкомі м.Житомира по Корольовському районі під номером 35.

Щодо неналежного відпровідача -Житомирської міської ради

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України).

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтування позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. Висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» № 2 від 12.04.1985 року, судовому розгляду відповідно до вимог ЦПК підлягають спори, пов`язані з договором найму жилого приміщення, і, зокрема про надання жилого приміщення за вимогами громадян, які мають право на позачергове надання жилих приміщень, у тому числі у випадках порушення встановленого законодавством строку надання житла, та ін.

Відповідно до пункту 10 частини першої статті 20 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» особам, віднесеним до категорії 1, надаються гарантовані державою компенсації та пільги, зокрема, позачергове забезпечення жилою площею осіб, які потребують поліпшення житлових умов (включаючи сім`ї загиблих або померлих громадян). Особи, зазначені в цьому пункті, забезпечуються жилою площею протягом року з дня подання заяви, для чого місцеві ради щорічно виділяють 15 відсотків усього збудованого житла (в тому числі підприємствами, установами, організаціями незалежно від форми власності). Кабінет Міністрів України щорічно виділяє обласним державним адміністраціям цільовим призначенням капітальні вкладення відповідно до кількості сімей, що потребують поліпшення житлових умов. Фінансування будівництва здійснюється з Державного бюджету України.

Отже, Житомирська міська рада є належним відповідачем у справі.

Вирішуючи спір по суті заявлених вимог суд виходить з наступного.

Згідно зі статтею 47 Конституції України, кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду. Громадянам, які потребують соціального захисту, житло надається державою та органами місцевого самоврядування безоплатно або за доступну для них плату відповідно до закону.

Частиною першою статті 9 Житлового кодекс України (далі ЖК України) встановлено, що громадяни мають право на одержання у безстрокове користування у встановленому порядку жилого приміщення в будинках державного чи громадського житлового фонду або на одержання за їх бажанням грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення для категорій громадян, визначених законом, або в будинках житлово-будівельних кооперативів.

Громадяни мають право на приватизацію квартир (будинків) державного житлового фонду, житлових приміщень у гуртожитках, які перебувають у власності територіальних громад, або придбання їх у житлових кооперативах, на біржових торгах, шляхом індивідуального житлового будівництва чи одержання у власність на інших підставах, передбачених законом (частина третя статті 9 ЖК України).

Відповідно до пункту 10 частини першої статті 20 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» особам, віднесеним до категорії 1, надаються гарантовані державою компенсації та пільги, зокрема, позачергове забезпечення жилою площею осіб, які потребують поліпшення житлових умов (включаючи сім`ї загиблих або померлих громадян). Особи, зазначені в цьому пункті, забезпечуються жилою площею протягом року з дня подання заяви, для чого місцеві ради щорічно виділяють 15 відсотків усього збудованого житла (в тому числі підприємствами, установами, організаціями незалежно від форми власності). Кабінет Міністрів України щорічно виділяє обласним державним адміністраціям цільовим призначенням капітальні вкладення відповідно до кількості сімей, що потребують поліпшення житлових умов. Фінансування будівництва здійснюється з Державного бюджету України.

Статтею 63 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» передбачено, що фінансування витрат, пов`язаних з реалізацією цього Закону, здійснюється за рахунок коштів державного і місцевого бюджетів та інших джерел, не заборонених законодавством.

Законодавством врегульовано порядок надання житла особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи і потребують поліпшення житлових умов та мають переваги в одержанні жилих приміщень перед іншими категоріями. Зокрема таке забезпечення можливе лише за наявності таких факторів: по-перше, за умови відповідного бюджетного фінансування, та по-друге, з урахуванням прав та інтересів інших осіб, які потребують поліпшення житлових умов і перебувають у черзі на надання житла перед позивачем.

Зазначений висновок викладено у постанові Верховного Суду від 22 серпня 2022 року у справі № 442/678/20.

Частинами першою, третьою, четвертою статті 43 ЖК України передбачено, що громадянам, які перебувають на обліку потребуючих поліпшення житлових умов, жилі приміщення надаються в порядку черговості. З числа громадян, взятих на облік потребуючих поліпшення житлових умов, складаються списки осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень. Черговість надання жилих приміщень визначається за часом взяття на облік (включення до списків осіб, які користуються правом позачергового одержання жилих приміщень).

Порядок надання жилих приміщень громадянам, які перебувають на квартирному обліку, врегульовано Правилами обліку громадян, потребуючих покращення житлових умов, та надання їм жилих приміщень, що затверджені постановою Ради Міністрів УРСР та Української республіканської ради професіональних союзів від 11 грудня 1984 № 470 (далі Правила).

Відповідно до підпункту 1 пункту 39 Правил жилі приміщення надаються в порядку загальної черги, за винятком осіб, маючих право першочергового отримання цих приміщень.

Підпунктом 2 пункту 38 Правил встановлено, що черговість надання жилих приміщень визначається за часом взяття осіб, які потребують поліпшення житлових умов, на облік (включенням до списків осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень).

Норма жилої площі в Україні встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу (стаття 47 ЖК України).

Згідно договору найму житлового приміщення від 09.11.2018 ОСОБА_1 винаймає житло (а.с.9) та має статус ліквідатора аварії на ЧАЕС 1 категорії, також є особою з інвалідністю 3 групи внаслідок війни. (а.с.7-8)

Згідно рішення виконавчого комітету Житомирської міської ради від 01.10.2019 року №1079 внесено зміни в облікові справи громадян, які перебувають на квартирному обліку у міськвиконкомі, ОСОБА_1 включено до списку позачергового одержання жилих приміщень протягом року, як учасника ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, категорія 1, до списку позачергового одержання жилих приміщень осіб з інвалідністю внаслідок війни та прирівняних до них осіб, у зв`язку з тим, що позивач є особою з інвалідністю внаслідок війни 3 групи (а.с.38-39)

Згідно списку громадян, віднесених до 1 категорії постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи, які перебувають на квартирному обліку для поліпшення житлових умов у міськвиконкомі м.Житомира по Корольовському районі станом на 01.01.2023 ОСОБА_1 перебуває під 35 номером (а.с. 35)

Згідно інформації виконкому Житомирської міської ради від 04.08.2023 станом на 01.07.2023 на обліку перебуває 80 сімей по 1 категорії (а.с.37)

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони на інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Отже, обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.

Сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому випадку, за умови недоведеності тих чи інших обставин, суд вправі винести рішення у справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі.

Процесуальний закон містить вимоги до доказів, на підставі яких суд встановлює обставини справи, а саме: докази повинні бути належними, допустимими, достовірними, а у своїй сукупності-достатніми. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

За своєю природою змагальність судочинства засновується на розподілі процесуальних функцій і відповідно правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства суду та сторін (позивача та відповідача). Розподіл процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності втілюється у площині лише прав та обов`язків сторін. Отже, принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Таким чином, позивачем не надано доказів, що з моменту взяття його на облік з 01.10.2019 було:

- наявне відповідне бюджетне фінансування, для забезпечення його житлом;

- що він має переваги над 34 особами, що перебувають у черзі разом з ним та також очікують на житло на тій же підставі, що і позивач;

При цьому судом встановлено, що 34 осіб взято на облік раніше ніж позивача.

Отже, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, що передбачено ст.89 ЦПК України суд вважає, що позов задоволенню не підлягає.

Згідно з п. 6 ч.1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.

Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки прийнято рішення про відмову в задоволенні позову судові витратирозподілу не підлягають

На підставі викладеного та керуючись Законом України «Про статус та соціальний захист громадян, що постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», Постанови Ради міністрів Української у Української республіканської ради професійних спілок "Про затвердження Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, i надання їм жилих приміщень в Українській РСР", ст.ст. 40, 43, 46 ЖК України, ст.ст. 15, 16 ЦК України, ч.1 ст.4, ст.ст.10, 12,13 81, 88,89, 258, 259, 263-265, 268, 280-284 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Житомирської міської ради, Виконавчого комітету Житомирської міської ради Житомирської області, про надання пільгового житла ліквідатору аварії на ЧАЕС - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Cуддя В. М. Шкиря