КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2023 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.

судді Невідома Т.О., Соколова В.В.,

секретар Ольшевська Ю.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу особи, яка може отримати статус учасника справи - ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 26 грудня 2022 року по цивільній справі за заявою ОСОБА_2 про забезпечення позову до пред`явлення позову,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2022 року ОСОБА_2 звернулась до суду з заявою про забезпечення позову до пред`явлення позову, в якій просила накласти арешт на:

квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_3 ;

квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , яка на праві власності належить ОСОБА_3 ;

садовий будинок в СТ «Восход-1» за адресою: АДРЕСА_3 , який на праві власності належить ОСОБА_3 .

Свої вимоги обґрунтовувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 . ОСОБА_2 , як співмешканка померлого звернулася до приватного нотаріуса щодо відкриття спадщини після померлого. В подальшому заявник дізналася, що з заявами про прийняття спадщини звернулися також син та брат померлого. Заявник вважає, що 1/2 частина спадкового майна має бути виключена зі спадкового майна, в зв`язку з чим ОСОБА_2 має намір звернутися до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про визнання факту проживання однією сім`єю без укладення шлюбу та визнання права власності на майно, як на частку в спільній сумісній власності та виключення його зі спадкового майна, відтак за для забезпечення виконання майбутнього рішення суду у зазначеній справі, заявник просить суд забезпечити позов саме у визначений у заяві спосіб, оскільки у разі відчуження спірного майна, виконати майбутнє рішення суду буде неможливо (а.с. 1-4).

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 26.12.2022 заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позовної заяви задоволено. Накладено арешт на кв. АДРЕСА_4 , яка належить на праві власності ОСОБА_3 . Накладено арешт на кв. АДРЕСА_5 , яка належить на праві власності ОСОБА_3 . Накладено арешт на садовий будинок АДРЕСА_6 , яка належить на праві власності ОСОБА_3 (а.с. 25-27).

В апеляційній скарзі, особа, яка може отримати статус учасника справи - ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, просить скасувати ухвалу та постановити нову, якою у задоволенні заяви про забезпечення позову відмовити. Вказує, що заявник стверджує, що підставою для арешту майна є те, що крім неї ще дві особи, які мають право спадкування, але в різних чергах, подали заяву про прийняття спадщини, а саме, син ОСОБА_1 та брат ОСОБА_4 . Однак, подача ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини не може перешкоджати виконанню рішення суду за позовом ОСОБА_2 про її права на спадщину ОСОБА_3 , оскільки якщо суд визнає вимоги ОСОБА_2 , то вона отримає частку спадщини згідно закону, якщо буде відмовлено у задоволенні позову, то вона як спадкоємець 4 черги нічого не отримає.

Щодо поданої заяви братом - ОСОБА_4 , то він є спадкоємцем другої черги і ніякої долі від спадщини автоматично не отримає, а тому також ніяк не може перешкоджати ОСОБА_2 у спадкуванні будь-якого майна, і, таким чином, вимоги до нього як до відповідача є неправомірними (а.с. 53-62).

20.09.2023 ОСОБА_1 подано пояснення до апеляційної скарги, в яких зазначено, що суд першої інстанції не переконався в об`єктивній наявності спору між сторонами, а також, суд вжив заходи забезпечення позову, що є непропорційним, неадекватним та неспівмірним до заявлених позовних вимог (а.с. 112-118).

В судовому засіданні ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_5 підтримали продану апеляційну скаргу з викладених в ній підстав та просили її задовольнити.

Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_6 заперечувала проти поданої апеляційної скарги та просила її відхилити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Суд апеляційної інстанції визнав за можливе розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились, оскільки їх неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи (ч. 2 ст. 372 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді, пояснення сторони, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Задовольняючи заяву про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що надані заявником докази свідчать про те, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту, може істотно ускладнити чи навіть унеможливити виконання рішення суду у разі задоволення позову.

Але погодитись із такими висновками у повній мірі не можливо з огляду на таке.

Відповідно до частин 1, 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно із ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також убезпечення від спричинення значної шкоди позивачу.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.

Як вбачається з заяви про забезпечення позову, заявник має намір звернутися до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про визнання факту проживання однією сім`єю без укладення шлюбу та визнання права власності на майно, як на частку в спільній сумісній власності та виключення його зі спадкового майна. У своїй заяві ОСОБА_2 зазначає, що спірне нерухоме майно було придбано сумісно під час спільного проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 як сім`я без укладання шлюбу.

Задовольняючи заяву, суд першої інстанції наклав арешт на дві квартири та садовий будинок, однак, не взяв до уваги ту обставину, що арешт було накладено на квартиру, у відношенні якої відсутня інформація щодо її належності на праві власності ОСОБА_3 , а саме, АДРЕСА_2 , оскільки згідно копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно, ОСОБА_3 на праві власності належала квартира за адресою: АДРЕСА_2 .

Крім того, заявник просить визнати право на частину квартири АДРЕСА_4 та садового будинку в СТ «Восход-1» за адресою: АДРЕСА_3 .

З огляду на вищевикладене, апеляційний суд доходить висновку про скасування ухвали суду першої інстанції та часткове задоволення заяви про забезпечення позову, у зв`язку з наявністю ризиків реалізації спірного нерухомого майна, що може призвести до ускладнення виконання рішення у цій справі, у разі задоволення майбутнього позову, шляхом накладення арешту на частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 , та садового будинку в СТ «Восход-1» за адресою: АДРЕСА_3 , які на праві власності належали ОСОБА_3 .

Обраний вид забезпечення позову ніяким чином не спрямований на порушення прав сторони у справі, чи порушення прав третьої особи, а вживається лише для збереження немайнових та майнових прав позивача на період розгляду спору.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення.

Слід зазначити, що цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення, у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки у відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 268, 367, 368, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу особи, яка може отримати статус учасника справи - ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 26 грудня 2022 року скасувати та ухвалити нове судове рішення наступного змісту.

Заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову до пред`явлення позову задовольнити частково.

Накласти арешт на частину квартири АДРЕСА_4 , яка на праві власності належить ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Накласти арешт на частину садового будинку АДРЕСА_6 , який на праві власності належить ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Заявник - ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_7 .

Особа, яка може отримати статус учасника справи - ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_8 .

Особа, яка може отримати статус учасника справи - ОСОБА_4 , адреса: АДРЕСА_9 .

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Повний текст виготовлено 05 жовтня 2023 року.

Суддя-доповідач В.А. Нежура

Судді Т.О. Невідома

В.В. Соколова