Справа № 302/1267/23
Провадження № 2/302/227/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.10.2023 смт.Міжгір`я

Суддя Міжгірського районного суду Закарпатської області Сидоренко Ю.В., перевіривши виконання вимог ст.ст175-177 Цивільного процесуального кодексу України по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 (мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (мешкає за адресою: с.Розтока, Хустського району Закарпатської області) про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

26 червня 2023 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до Міжгірського районного суду Закарпатської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, та у пред`явленому позові позивачка просить розірвати шлюб, укладений між нею, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований Петрівською сільською радою Красноградського району Харківської області, за актовим записом № 11.

Ухвалою Міжгірського районного суду Закарпатської області від 30 червня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали. Позивачці надано судом строк для усунення недоліків позовної заяви, який не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.

Копія ухвали Міжгірського районного суду Закарпатської області від 30.06.2023 року про залишення позовної заяви без руху надіслано позивачці ОСОБА_1 за зазначеною у позові адресою проживання: та місцем її реєстрації: АДРЕСА_1 . Згідно трекінгу відправлень «Укрпошта» за накладною №980, копія вищевказаної ухвали суду вручено позивачу особисто 22.09.2023 року.

Крім того, інформація про рух справи наявна на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою: http://vs.zp.court.gov.ua/, в загальному доступі, та ухвала про залишення позовної заяви без руху опублікована в Єдиному Державному реєстрі судових рішень.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав у своїх рішеннях, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, аби дізнатися про стан відомого їм судового провадження (див. mutatis mutandis, п.27 рішення Європейського суду з прав людини від 26.04.2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України» (ухвала) від 14.10.2003 року).

Відтак, судом вжито усіх можливих заходів щодо направлення ухвали без руху та доведення інформації про таку ухвалу позивачу, однак такий не скористався можливістю вжити заходів для усунення викладених в ухвалі суду недоліків.

За таких обставин, станом на 10 жовтня 2023 року вимоги ухвали позивачем ОСОБА_1 виконані не були, виявлені недоліки за пред`яленим позову позивачкою не усунені, у зв`язку з чим позов підлягає поверненню позивачу, відповідно до приписів ч.3 ст.185 ЦПК України.

Приймаючи рішення про повернення пред`явленої позовної заяви, суд зазначає, що статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у рішенні від 07.07.1989 року в справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до п.п. 6, 7 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники процесу зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до приписів ч.1 ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Однак, позивачем вимоги суду не виконані, недоліки до теперішнього часу позивачкою не усунуті та питання про продовження строку для усунення виявлених недоліків не порушувалось.

ЄСПЛ зазначає, що право на доступ до суду, гарантоване пунктом першим статтею 6 Конвенції, не є абсолютним і може підлягати обмеженню; такі обмеження допускаються з огляду на те, що за своїм характером право доступу потребує регулювання з боку держави. Суд повинен переконатися, що застосовані обмеження не звужують чи не зменшують залишені особі можливості доступу до суду в такий спосіб або до такої міри, що це вже спотворює саму суть цього права (рішення ЄСПЛ від 12.07.2001 року у справі «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам II проти Німеччини»).

Обмеженням права на доступ до суду, в даному випадку є додержання процесуальної форми і змісту пред`явленої до суду позовної заяви, тобто додержання умов її прийнятності, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Відповідно до ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (частина 3); суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків (частина 5).

Таким чином, у встановлений судом строк зазначені в ухвалі суду недоліки, на виконання ухвали Міжгірського районного суду Закарпатської області від 30.06.2023 року позивачкою не усунені та належних документів на усунення викладених в ухвалі суду недоліків до теперішнього часу на адресу суду позивачкою ОСОБА_1 не представлено, уточнена позовна заява з доданими до неї документами в обґрунтування заявлених позовних вимог та з особистим підписом позивача ОСОБА_1 на адресу суду до теперішнього часу не надійшла.

У зв`язку з вищевикладеним, вважаю, що у встановлений судом строк, позивач вимоги, визначені статтею 175 ЦПК України не виконав, а тому вважаю необхідним винести ухвалу про визнання позовної заяви неподаною та повернення позивачці позовної заяви разом з додатками до позову.

Суддя має право відкрити провадження у справі за наявності як передумов права на пред?явлення позову, так і умов, які становлять порядок реалізації права на звернення до суду, і вони передбачені статтями 175, 177 ЦПК України. Зазначене свідчить, що в разі, якщо такі передумови наявні, то у цієї особи є право на судовий розгляд її цивільно-правової вимоги. Якщо яка-небудь із передумов відсутня, то немає і самого права; звернення до суду в такому разі не може призвести до судового розгляду зазначеного спору.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК. Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися і застосовуватися, починаючи з моменту пред?явлення позову до суду.

Оскільки недоліки, зазначені в ухвалі суду від 30.06.2023 року про залишення позовної заяви без руху у визначений судом строк позивачкою ОСОБА_1 не усунуті, тому позовна заява із додатками до неї, відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, вважається неподаною та повертається позивачу.

Разом з тим, суд вважає необхідним роз`яснити позивачці ОСОБА_1 , що згідно з положеннями ч.7 ст.185 ЦПК України, повернення позову не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.

У відповідності до ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.5 ст.7 Закону України «Про судовий збір» повернення сплаченої суми судового збору здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики.

Згідно п.2 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається ухвалою судді в разі повернення заяви або скарги.

Судом встановлено, що згідно квитанції № 9308-6508-2983-5098 від 14.06.2023 року позивач ОСОБА_1 сплатила судовий збір в розмірі 1073,60 грн. за подачу до Міжгірського районного суду Закарпатської області позовної заяви про розірвання шлюбу.

Враховуючи, що позовна заява ОСОБА_1 вважається неподаною та підлягає поверненню позивачеві, тому сплачена позивачем при зверненні до суду сума судового збору в розмірі 1073,60 грн. підлягає поверненню позивачу ОСОБА_1 .

Таким чином, приходжу до висновку про наявність правових підстав для повернення позивачу ОСОБА_1 у відповідності до п.2 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплаченого нею судового збору у розмірі 1073,60 грн., відповідно до квитанції № 9308-6508-2983-5098 від 14.06.2023 року, виданої відділенням «Камянське АТ КБ «ПриватБанк» та оригінал якої долучений до матеріалів позовної заяви.

На підставі вищевикладеного та керуючись ч.3 ст.185, ст.ст.258-260 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - вважати неподаною та повернути позивачеві.

Зобов`язати Управління Державної казначейської служби України у Міжгірському районі Закарпатської області повернути позивачці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) з державного бюджету - судовий збір у розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 60 копійок, сплачений нею при подачі позову до суду, згідно квитанції № 9308-6508-2983-5098 від 14.06.2023 року, виданої відділенням «Камянське АТ КБ «ПриватБанк».

Роз`яснити позивачці, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала набирає чинності з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду через Міжгірський районний суд Закарпатської області протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали (згідно п.п.15.5 п.15 Розділу ХІІI Перехідні положення Цивільного процесуального кодексу).

Суддя

Міжгірського районного суду Ю.В. СИДОРЕНКО

Закарпатської області