Справа № 279/6001/23
Провадження 2/279/1656/23
27 жовтня 2023 року Коростенський міськрайонний суд
Житомирської області

в складі: головуючого-судді Коваленко В.П.,
секретаря Лепесевицька В.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди завданої внаслідок залиття жилого приміщення, -
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди завданої внаслідок залиття жилого приміщення, в якому просить стягнути з відповідача майнову та моральну шкоду заподіяну внаслідок залиття належної йому квартири, а також понесені ним судові витрати. Свої вимоги мотивує тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1 , згідно договору купівлі - продажу № 2222 від 13.10.2017 року та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 100380073 від 13.10.2017 року.
Вказав, що 12.08.2023 року з вини відповідача ОСОБА_2 , який є його сусідом, що проживає поверх вище, відбулося затоплення його квартири, що підтверджується актом про залиття, аварією, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 15.08.2023 року, затвердженим начальником КВЖРЕП-1, ОСОБА_3 .
Відповідно до вказаного акту, причиною залиття стало те, що у вищерозміщеній квартирі у ванній кімнаті вийшов з ладу гнучкий шланг. Внаслідок затоплення його квартири з вини відповідача, йому було завдано майнової шкоди. Для визначення розміру майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення його квартири він звернувся до сертифікованого оцінювача, ОСОБА_4 , яким було проведено роботу з визначення вартості збитків від пошкодження, які заподіяні в квартирі.
За результатами проведення роботи з визначення вартості збитків, йому було надано довідку, якою визначено вартість збитку в сумі 33 000 грн., а саме внаслідок затоплення пошкоджено :
коридор (сліди від залиття на стелі по всій площі, набрякання та пошкодження ламінованої підлоги, площа коридору 5,7 кв.м); кухня ( сліди від залиття на стелі по всій площі, відставання від основи обоїв на площі 2,8 кв.м, набрякання та пошкодження ламінованої підлоги, площа кухні 6,4 кв.м); набрякання та пошкодження ламінованої підлоги, площа кухні 6,4 кв.м.); пошкодження міжкімнатних дверей ( двері до кімнати - дверне полотно та лиштва ; двері до вбиральні - дверне полотно, лиштва та коробка; кухонні меблі ( стільниця площею 13 кв.м); для проведення ремонтних робіт потрібно проведення демонтажу меблів, які розташовані в пошкоджених приміщеннях.
На добровільних засадах відповідач відмовився відшкодувати нанесені йому матеріальні збитки або провести ремонтні роботи своїми силами ,
Також внаслідок затоплення квартири відповідачем йому було заподіяно моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, яких він зазнав у зв`язку із затопленням належної йому квартири, та яка не може бути відшкодована шляхом лише констатації судом факту порушення. Він переніс значні фізичні та психічні страждання , було порушено його нормальні життєві зв`язки та ритми, створено незручності в користуванні приватною власністю протягом тривалого часу. Тому вважає, що сума 5 000 гривень в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди відповідачем відповідає засадам розумності, виваженості та справедливості.
Справа розглянута за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідачу було надано строк для подачі відзиву, однак, останній своїм правом не скористався,відзиву або заперечень не надав.
Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Вивчивши матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до наступного.
Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Відповідно до положень частин першої, другої, четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до статті 151 ЖК УРСР громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом.
Відповідно до частини третьої статті 20 Закону України « Про житлово - комунальні послуги», у редакції, чинній на час залиття квартири позивача, споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини, за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини.
Частиною третьою статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування заданої йому майнової та моральної шкоди.
Згідно з ч. 2 ст. 11 ЦК України однією із підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.
Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.
Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У частині 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Відповідно до ч. 1 ст.1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.
Таким чином, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам заподіювач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому, позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги.
Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.
Відповідно до Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою КМУ від 24 січня 2006 року №45, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян.
Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності позивачу ОСОБА_1 (а.с. 7-9).
Відповідач ОСОБА_2 проживає в цьому ж будинку в квартирі поверхом вище, яка розташована над квартирою позивача.
Обслуговуючою організацією будинку АДРЕСА_2 є КВЖРЕП -1 який було повідомлено про залиття квартири і за результатами такого повідомлення комісією у складі працівників ВКЖРЕП-1 було обстежено квартиру позивача та складено акт про затоплення. ( а.с. 10)
Так з акту обстеження складеного 15.08.2023 та затвердженим начальником Коростенського КВЖРЕП -1, комісією у складі, голови комісії - головного інженера виконання послуг - Галецького І.І., майстра технічної дільниці інженера Гребченко Н.М., майстра ремонтної дільниці ОСОБА_5 слюсаря - сантехніка ( слюсаря - електрика) було оглянуто квартиру АДРЕСА_3 та встановлено факт залиття, який мав місце 12.08.2023 . Затоплення сталося з квартири АДРЕСА_4 , яка розташована поверхом вище.
Внаслідок залиття пошкоджено.
Коридор - жовті плями від залиття по всій площі стелі; біля світильників гіпсокартон, водоемульсійне фарбування, підтоки шпалери на стіні та ламінат на підлозі; двері у ванну кімнату розбухлі;
Кухня - жовті плями від затікання по шву на стелі та біля люстри ( гіпсокартон, водоемульсійне фарбування, частково відклеєні шпалери, набухає ламінат на підлозі, розбухла кухонна мебель.
В вище розміщеній квартирі АДРЕСА_4 в ванній кімнаті вийшов з ладу гнучкий шланг, що стало причиною залиття.
В акті зазначено, що причиною залиття є пошкодження сантехнічного обладнання в квартирі АДРЕСА_4 , власники несуть відповідальність за їх технічний стан і повинні усунути дане пошкодження. (а.с.10)
Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані
збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Відповідно до п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду №6 від 27 берерзня 1992 року із подальшими змінами «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», коли відшкодування шкоди у натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкодженому річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди.
Так, позивачем заявлено до стягнення 33 000 грн. в якості відшкодування матеріальних збитків відповідно до звіту про оцінку майнового збитку. (а.с. 10-11 )
Зазначений розмір збитків жодним чином не спростований відповідачем, а тому суд вважає доведеним.
Що стягнення моральної шкоди.
Відповідно до ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.
При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню та не пов`язана з розміром цього відшкодування.
Заподіяння позивачу моральної шкоди залиттям є очевидним, оскільки пошкодження майна у будь-якому випадку викликає хвилювання та страждання власника цього майна, бо особі необхідно відчувати незручності у користуванні майном, докладати зусиль для відновлення пошкодженого майна, нести непередбачувані витрати, що підвищує рівень хвилювань.
Зважаючи на вказане, враховуючи вимоги розумності та справедливості, суд вважає належним до стягнення з відповідача на користь позивача ОСОБА_1 в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди 5 000 грн.
За приписами ст.ст. 137,141 ЦПК України витрати пов`язані з проведенням оцінки пошкодження майна відносяться до судових витрат.
Відповідно до ст.139 ЦПК України витрати, пов`язані з проведенням експертизи, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою проведення експертизи, входить до предмета доказування у справі.
На підтвердження цих обставин позивачем ОСОБА_1 суду надано довідку ФОП ОСОБА_6 про проведення робіт з визначення вартості збитків від пошкодження, які заподіяні в житловій квартирі, що знаходиться за адресою : АДРЕСА_5 .
На підставі ст. 141 ЦПК України у разі задоволення позову судові витрати (судовий збір,) підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, який поніс зазначені витрати
Керуючись ст.ст. 141,247, 259,263-265, 274-279,280-284 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає АДРЕСА_6 , РНКПП НОМЕР_1
Заочне рішення може бути перпеглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Суддя: Коваленко В.П.