Справа № 451/1041/23
Провадження № 2/451/286/23
РІШЕННЯ

іменем України

28 вересня 2023 року місто Радехів

Радехівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Куцик-Трускавецької О.Б.,

при секретарі судового засідання Мурин Н.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Лопатинської селищної ради Червоноградського району Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

Стислий виклад позиції сторін

На розгляд Радехівського районного суду Львівської області поступила позовна заява ОСОБА_1 , подана представником позивачки - адвокатом Фреєм А.В. до Лопатинської селищної ради Червоноградського району Львівської області (Відповідач), в якій просить визначити для ОСОБА_1 додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Судові витрати просить покласти на позивача.

В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору представник позивачки покликається на те, зокрема, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер брат позивачки ОСОБА_2 . Після його смерті залишилося спадкове майно (земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,3565 га, 0,8247 га, 0,3767 га, 0,3714 га ). ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробив особисте розпорядження, а саме: все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що за законом матиме право, заповів своїй сестрі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

При зверненні до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини їй було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини з підстав пропуску строку, встановленого для її прийняття. Однак, про наявність заповіту позивачка не була обізнана, що слугувало підставою для звернення до суду з позовом у даній справі.

Відповідач правом на подання відзиву не скористався.

У підготовче засідання сторони участі уповноважених представників не забезпечили.

Зважаючи на вимоги частин 1, 3 статті 211, частини 1 статті 223 та частини 2 статті 247 ЦПК України суд доходить висновку про можливість проведення розгляду справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заяви, клопотання учасників справи

Представник відповідача подав клопотання про розгляд справи за його відсутності та визнання позовних вимог (а.с.36).

Представником позивачки на розгляд суду подано клопотання про розгляд справи у його відсутності (а.с.38).

З урахуванням норм частини 3 статі 200 ЦПК України суд приходить до висновку про можливість прийняття судового рішення у підготовчому судовому засіданні, у зв`язку з визнанням позову відповідачем.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою судді Радехівського районного суду Львівської області від 27.07.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до відкритого підготовчого судового засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.31).

Ухвалою підготовчого засідання від 16.08.2023 розгляд справи відкладено (а.с.39).

Суд, з`ясувавши обставини, на які позивачка посилається як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає до задоволення, виходячи з такого.

Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 05 лютого 1977 року, ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , батьками якого є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.13).

Батьками ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 були ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.14).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що встановлено свідоцтвом про смерть від 07.02.2022 (а.с.12).

ОСОБА_6 одружився із ОСОБА_1 30.05.1987. Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_1 », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу від 30.05.1987 (а.с.15).

Відповідно до заповіту, складеного 13.12.2018 у с. Хмільно Радехівського району Львівської області, ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробив особисте розпорядження, відповідно до якого заповів своїй сестрі ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_3 , все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що за законом матиме право(а.с.16).

13.07.2023 Радехівською державною нотаріальною конторою ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно після смерті ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, встановленого статтею 1270 ЦК України (а.с.26), що слугувало підставою для звернення до суду з позовом у даній справі.

Витягом зі Спадкового реєстру встановлено, що після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не заводилася(а.с.25).

Спадщину після смерті ОСОБА_4 прийняв ОСОБА_2 , що встановлено з копії свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 20.12.2018 та зареєстровано в реєстрі за №678 та за № 677(а.с.17,21).

Спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняв ОСОБА_2 , що констатовано з копії свідоцтва про право на спадщину за заповітом 20.12.2018 та зареєстровано в реєстрі за №679 та за №680(а.с.19,23).

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

Відповідно до статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до приписів частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з положеннями частин 1 та 2 статті 1169 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Вимогами частини 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Часом відкриття спадщини є смерть спадкодавця.

Відповідно до приписів частини 1 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з положеннями частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Застосовані судом вищенаведені норми права регулюють спірні правовідносини та визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах.

Крім цього, суд бере до уваги роз`яснення, викладені у пункті 24 Постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», відповідно до яких особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову

Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що позивачка - ОСОБА_1 є сестрою ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . За життя ОСОБА_2 зробив особисте розпорядження, заповівши своїй сестрі ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_3 , все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що за законом матиме право. Після смерті брата відкрилась спадщина на спадкове майно. ОСОБА_1 у визначений законом строк не подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Надаючи оцінку аргументам позивачки суд зауважує, що за загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою і для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що у разі пропуску спадкоємцем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанова ВС від 13 березня 2020 року у справі №314/2550/17).

Наведені позивачкою причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини заслуговують на увагу, оскільки, на переконання суду, є поважними. Так, позивачка не звернулася із заявою про прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо про існування заповіту від спадкодавця - ОСОБА_2 , складеного на її користь, адже спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилася, а відповідно не були здійснені повідомлення та виклики спадкоємця за заповітом.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності суд вважає, що позов слід задовольнити повністю.

На підставі статей 1268, 1270, 1272 Цивільного кодексу України та керуючись статтями 10, 19, 81, 89, 200, 259, 263-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, Радехівський районний суд Львівської області,-

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Лопатинської селищної ради Червоноградського району Львівської області (80261, с. Лопатин, вул. Центральна, 12, Червоноградського районну Львівської області) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити для ОСОБА_1 додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Судові витрати у справі покласти на позивачку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Головуючий суддяО. Куцик-Трускавецька