КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2023 року місто Київ

єдиний унікальний номер справи: 761/25935/21

провадження номер: 22-ц/824/11192/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Верланова С.М. (суддя - доповідач),

суддів: Гуля В.В., Нежури В.А.,

за участю секретаря - Мазурок О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника товариства з обмеженою відповідальністю «Екжитлоком» - адвоката Марківа Назара Володимировича на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 14 березня 2023 року у складі судді Пономаренко Н.В., у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Екжитлоком» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за утримання будинку та прибудинкової території,

В С Т А Н О В И В :

У липні 2021 року товариство з обмеженою відповідальністю «Екжитлоком» (далі - ТОВ «Екжитлоком») звернулось до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за утримання будинку та прибудинкової території.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 14 березня 2023 року позовну заяву ТОВ «Екжитлоком» залишено без розгляду на підставі ч.5 ст. 223, ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник ТОВ «Екжитлоком» - адвокат Марків Н.В. подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на неповне з`ясування судом обставини справи, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинами справи та порушення норм процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що позивач був належним чином повідомлений про призначення судових засідань шляхом направлення повістки на електронну пошту позивача. Вказує, що посилання суду в оскаржуваній ухвалі на довідки про доставку електронних листів на електронну пошту, яка вказана у позовній заяві ТОВ «Екжитлоком», є безпідставними, оскільки вважає, що ці довідки не є доказами про належне повідомлення позивача. Зазначає, що електронні судові документи відповідно до Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи мають направлятися учаснику справи на його офіційну електронну адресу, зареєстровану у базі Системи обміну електронними документами між судом і учасниками процесу, розміщеному на офіційному веб-порталі «Судова влада України» та зареєстрованому у порядку, визначеному Тимчасовим регламентом надсилання судом електронних документів учасникам судового процесу, затвердженого наказом Державної судової адміністрації № 227 від 07 листопада 2016 року. Офіційна електронна адреса має місити домен «mail.gov.ua», що вимагається Тимчасовим регламентом. Однак зазначена у позові електронна пошта не є офіційною електронною адресою ТОВ «Екжитлоком», оскільки не має домену «mail.gov.ua», а відтак вважає, що довідки про надіслання судом судових повісток позивачу на його електронну пошту не є доказом належного повідомлення позивача про дату, час і місце розгляду справи. Таким чином документи, що містяться в матеріалах справи, не підтверджують належне повідомлення позивача про розгляд справи судом. З урахуванням наведеного, на думку представника позивача, у суду першої інстанції були відсутні підстави, передбачені п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, для залишення позову без розгляду.

Представник ОСОБА_2 - адвокат Халупний Б.П. подав відзив на апеляційну скаргу в якому зазначає, що оскільки позивач у позові вказав свою електронну пошту таку ж, як і в апеляційній скарзі, на яку суд першої інстанції направляв усі виклики та повідомлення, то керуючись презумпцією обізнаності та актуальною судовою практикою, позивач був належним чином повідомлений про судові засідання. Зазначене свідчить про те, що суд першої інстанції діяв у межах своїх повноважень відповідно до норм процесуального закону. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.

Відповідачка ОСОБА_1 не скористалася своїм правом на подання до суду відзиву на апеляційну скаргу, своїх заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги до апеляційного суду не направила.

Згідно з ч.3 ст.360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду судового рішення першої інстанції.

Відповідно до положень ч.ч.1,2 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Заслухавши доповідь - судді доповідача, пояснення учасників справи, які з`явилися в судове засідання, вивчивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, враховуючи доводи відзиву на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що позивач належним чином повідомлявся про судові засідання, призначені на 24 січня 2023 року та 14 березня 2023 року, однак у судові засідання не з`явився, свого представника не направив, заяв про розгляд справи у відсутності сторони позивача матеріали справи містять, що є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, оскільки вони ґрунтуються на матеріалах справи та вимогах закону.

З матеріалів справи вбачається, що у липні 2021 року ТОВ «Екжитлоком» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за утримання будинку та прибудинкової території. У позовній заяві ТОВ «Екжитлоком» вказало як засіб комунікації, зокрема, електронну пошту: ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.1).

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 20 вересня 2021 року прийнято позовну заяву ТОВ «Екжитлоком» до розгляду та відкрито провадження у даній цивільній справі.

У призначене судом судове засідання на 24 січня 2023 року о 08 год 15 хв. позивач не з`явився, свого представника не направив, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, яка підписана відповідальною особою суду. Зі змісту цієї довідки вбачається, що документ в електронному вигляді «Судова повістка про виклик до суду» у цивільній справі №761/25935/21 було надіслано 18 листопада 2022 року 15:22:29 ТОВ «Екжитлоком» на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 . Документ доставлено до електронної скриньки 18 листопада 2022 року 16:34:00 (а.с.70).

У зв`язку з неявкою сторін у судове засідання, судом першої інстанції відкладено розгляд справи на 14 березня 2023 року о 12 год 30 хв., що підтверджується довідкою секретаря судового засідання (а.с.71).

У судове засідання 14 березня 2023 року представник ТОВ «Екжитлоком» повторно не з`явився, про день, час та місце розгляду справи ТОВ «Екжитлоком» повідомлялося належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа щодо документа в електронному вигляді «Судова повістка про виклик до суду» від 24 січня 2023 року, яку доставлено позивачу ТОВ «Екжитлоком» на його електронну адресу: 24 січня 2023 року 10:57:15 (а.с.84).

Про причини неявки у судове засідання позивач суд не повідомив.

У судовому засіданні 14 березня 2023 року представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвокат Халупний Б.П. заявив клопотання про залишення позову без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання, що підтверджується протоколом судового засідання від 14 березня 2023 року (а.с.85-86).

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до Параграфу 23 рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Установивши, що позивач, будучи належним чином повідомлений про місце, дату і час розгляду справи, повторно не з`явився у судове засідання, призначене на 14 березня 2023 року, без поважних причин, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції обґрунтовано залишив позов ТОВ «Екжитлоком» без розгляду відповідно до вимог ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

При цьому, судом першої інстанції вірно враховано, що аналіз норм ст. 223, 257 ЦПК України вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Водночас, правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13.

У відповідності до вимог ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином ,ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою і не свідчить про неповне з`ясування судом обставини справи, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм процесуального права.

Доводи апеляційної скарги про те, що зазначена у позові ТОВ «Екжитлоком» електронна адреса не є офіційною, так як вона не має домену «mail.gov.ua», а тому, на думку представника позивача, наявні у справі довідки суду про надіслання судових повісток позивачу на його електронну адресу не є доказом належного повідомлення позивача про дату, час і місце розгляду справи, апеляційний суд не приймає до уваги з таких підстав.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч.5 ст.14 ЦПК України).

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку (ч.6 ст.14 ЦПК України).

Зміст вказаної процесуальної норми свідчить про те, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Вказаний висновок також узгоджується з правовою позицією щодо належного виклику учасника справи засобами електронної пошти, викладеною Верховним Судом у постановах від 01 червня 2022 року у справі № 761/42977/19 (провадження № 61-1933св22) та від 26 жовтня 2022 року у справі № 761/877/20 (провадження № 61-11706св21).

В той же час, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22) та у постанові від 10 травня 2023 року у справі № 522/13429/13-ц (провадження № 61-3848св22).

Отже, враховуючи, що у позовній заяві ТОВ «Екжитлоком» вказав електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 (хоча мого цього і не робити), то цими діями позивач виявив бажання чи принаймні не заперечував щоб цей засіб комунікації використовувався судом. Це, в свою чергу, поклало на ТОВ «Екжитлоком» обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

Відтак, направивши на вказану ТОВ «Екжитлоком» у позовній заяві електронну адресу: , судові повістки про виклик у судові засідання на 24 січня 2023 року та 14 березня 2023 року, суд першої інстанції належним чином виконав свій процесуальний обов`язок щодо повідомлення повивача про час і місце розгляду справи.

У даному випадку право ТОВ «Екжитлоком» на доступ до суду не є порушеним, оскільки після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, позивач має право звернутися до суду повторно відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України, якою передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції є законною і обґрунтованою, а тому цю ухвалу відповідно до ст.375 ЦПК України необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення, оскільки доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника товариства з обмеженою відповідальністю «Екжитлоком» - адвоката Марківа Назара Володимировича - залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 14 березня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів. У випадку проголошення лише вступної і резолютивної частини, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Головуючий

Судді: