Провадження № 2/357/2837/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Пустовій Ю. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Величко Оксана Леонідівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2023 року ОСОБА_1 , яка діє через свого представника ОСОБА_2 , звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області та просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 сина ОСОБА_3 .

Позов мотивований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її син ОСОБА_3 , після смерті якого залишилося спадкове майно у вигляді 1 / 5 частки квартири АДРЕСА_1 , яка належала йому на праві приватної власності згідно договору обміну квартир від 05.05.1999 року. Спадкоємцем першої черги по закону являється позивач, яка звернулася до нотаріуса з метою оформлення спадкових прав, але отримала відмову, оскільки пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що через свою юридичну необізнаність і в зв`язку з введеннням військового стану на території держави, враховуючи щоденну потенційну загрозу життю та здоров`ю, а також перебуваючи в постійній психологічній напрузі, позивач ОСОБА_1 була вимушена виїхати за кордон до Польщі, саме з відсутністю певний час на території України, вона не мала можливості вчасно, звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. ОСОБА_1 просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини строком на три місяці.

Ухвалою судді від 28.08.2023 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

07.09.2023 року на виконання ухвали суду про усунення недоліків представник позивача -адвокат Ковбасюк-Боброва А.І. подала суду уточнену позовну заяву.

Ухвалою судді від 08.09.2023 року було відкрито провадження у даній справі, постановлено провести її розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою судді від 05.10.2023 року було закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті.

05.10.2023 року судом було здійснено запит про надання витягу (інформаційної довідки) із спадкового реєстру.

13.10.2023 року на запит суду надійшла інформаційна довідка із Спадкового реєстру.

Позивач в судове засідання не з`явилася, 13.10.2023 року подала суду заяву де зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить провести розгляд справи без її участі.

Відповідач - Білоцерківська міська рада, не направили до суду свого представника, подали суду клопотання, у якому просили розгляд справи проводити без участі їхнього представника, на розсуд суду.

Третя особа - приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Величко О.Л. в судове засідання не з`явилася, 13.10.2022 року направила суду інформаційну довідку із Спадкового реєстру.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 виданого 28.10.2022 року Білоцерківським відділом ДРАЦС у Білоцерківському районі Київської області ЦМУМЮ (м.Київ) /а.с.11/, який постійно проживав за адресою: по АДРЕСА_2 . Зазначене підтверджено матеріалами справи.

Встановленим є те, що позивач по справі є матір`ю померлого ОСОБА_3 . Зазначене підтверджено свідоцтвом про народження (а.с.10).

Встановлено, що 04.08.2006 року року ОСОБА_4 уклала шлюб з ОСОБА_5 у зв`язку з чим їй було присвоєне прізвище « ОСОБА_6 », що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 /а.с.9/.

Встановлено, що позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу О.Величко, та отримала лист-роз`яснення державного нотаріуса за № 124/01-16 від 12.08.2023 року, про відмову в оформленні спадкових прав щодо майна померлого ОСОБА_3 , оскільки позивач пропустила шестимісячний строк, наданий законом для прийняття спадщини. (а.с.31).

Згідно інформаційної довідки із Спадкового реєстру від 05.10.2023 року - спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилася /а.с.71 /

Зі змісту позовної заяви слідує, що позивач має намір прийняти спадщину після свого сина, інших спадкоємців за заповітом чи законом немає. Однак, існують перешкоди для оформлення спадкових прав, оскільки в зв`язку з введеннням військового стану на території держави, була вимушена виїхати за кордон до Польщі, повернулася до України лише в серпні 2023 року. Всі ці обставини заважали позивачу вчасно отримати консультацію, роз`яснення та звернутися до нотаріуса для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_3 та, позивач вважала, що має 10 місяців для подачі заяви про прийняття спадщини, однак перебуваючи за кордоном пропустила всі строки для прийняття спадщини, оскільки мала подати заяву про прийняття спадщини до 27.04.2023р., або ж у відповідності до норм постанови КМУ № 164 від 28.02.2023 р. - до 27.08.2023 р.

Також, з матеріалів справи слідує, що після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно у вигляді квартири 1 / 5 частки квартири АДРЕСА_1 , яка належала йому на праві приватної власності згідно договору обміну квартир від 05.05.1999 року, посвідченого державним нотаріусом Другої Білоцерківської державної нотаріальної контори Київської області Кушнір Н.Б.

Матеріали справи містять копію закордонного паспорта ОСОБА_1 з відмітками перетину кордону та перебвання за межами України, з якого слідує, що в період з 02.04.2022 року по 07.08.2023 року позивач перебувала за межами держави (а.с.22-30).

Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

В п.23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Також, суд приймає до уваги, що Указом Президента України №64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 24 лютого 2022 року було введено в Україні воєнний стан, строк якого Указами Президента України неодноразово було продовжено, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією РФ проти України.

Зазначена подія та перебування позивача за межами держави є поважною причиною пропуску спадкоємцем строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Щодо положення про зупинення строків відповідно пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», яким перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, суд зазначає, що

постановою Кабінету Міністрів України від 09.05.2023р. № 496 "Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану" зазначений пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022р. №162 виключено, постанова у цій частині набрала чинності 18.06.2023р.

Крім того, законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини.

Судом встановлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилася, спору щодо майна спадкодавця не виявлено, відповідач, як орган місцевого самоврядування необхідних процедурних (процесуальних) дій, спрямованих на набуття територіальною громадою прав та обов`язків ОСОБА_3 не здійснював, спадщина не визнана відумерлою, позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме, вказані позивачем причини були пов`язані з об`єктивними труднощами на вчинення дій щодо подання заяви про прийняття спадщини.

Суд оцінюючи докази та аналізуючи обставини справи, прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення.

В даному випадку, з урахуванням справедливого балансу інтересів сторін по справі, суд вважає за можливе надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини (3 місяці) з метою фактичної реалізації нею своїх спадкових прав.

Судові витрати слід залишити за позивачем.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1216,1218, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76, 77, 81, 133, 263,141, 259, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП НОМЕР_3 ) додатковий строк тривалістю три місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду виготовлено 25.10.2023 року.

Суддя О. Я. Ярмола