печерський районний суд міста києва
Справа № 405/4335/22-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2023 року Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Ільєвої Т.Г.,

при секретарі Ємець Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання ОСОБА_1 про залучення співвідповідача по справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, заподіяної протиправною бездіяльністю та незаконним рішенням органу державної влади, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, заподіяної протиправною бездіяльністю та незаконним рішенням органу державної влади.

24.10.2023 до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про залучення до участі у справі співвідповідача Національний банк України.

Мотивуючи подане клопотання, представник вказує, що позовні вимоги обґрунтовані тим, що судами адміністративної юрисдикції всіх інстанцій у справі № 826/15685/16 визнано протиправною бездіяльність НБУ щодо невжиття належних заходів забезпечення захисту законних інтересів всіх вкладників і кредиторів ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» щодо безпеки збереження коштів на банківських рахунках, невжиття адекватних, негайних та рішучих дій, неприйняття своєчасно рішення про застосування адекватного заходу впливу до зазначеного банку, а саме:

- постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 28.02.2017р.;

- ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 30.05.2017р.;

- ухвалою Вищого адміністративного суду України від 07.12.2017р.

Крім того, рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.12.2018р. у справі № 826/3021/18, залишеним без змін постановами Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.03.2018р. і Касаційного адміністративного суду від 30.11.2021р., визнано протиправним і скасоване рішення Правління Національного банку України від 02.06.2016р. № 46-рш «Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик».

Але до розгляду цієї справи судом касаційної інстанції Національний банк України за пропозицією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийняв інше рішення від 18 червня 2019р. № 415-рш «Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію ПАТ «КБ «Хрещатик», і останній був ліквідований Фондом у жовтні 2020р.

Отже, НБУ, являючись органом державної влади, який припустився протиправної бездіяльності, так і прийняв незаконне рішення, внаслідок чого позивач втратив право власності на своє майно - вклад.

Зазначені обставини встановлені зазначеними вище рішеннями судів адміністративної юрисдикції.

У даній справі позовні вимоги стосуються стягнення з Державного бюджету України шляхом списання з відповідного рахунку Державної казначейської служби України шкоди, завданої незаконною бездіяльністю органу державної влади, а також його незаконним рішенням, за рахунок бюджетних асигнувань Національного банку України, внаслідок чого вважаю за необхідне залучити останнього до участі в справі як співвідповідача.

Суд, вивчивши подане клопотання, дослідивши матеріали справи, з метою забезпечення швидкого та повного розгляду даного позову та дійшов до таких висновків.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду обумовлені ст. 1166 та ст. 1176 ЦК України Цивільного кодексу України.

За відсутності підстав для застосування ч. 1 ст. 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (ст. ст. 1173, 1174 цього Кодексу).

Шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується на підставі ст. 1174 ЦК України (постанова Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 25 травня 2016 р. у справі № 6-440цс16).

Так, відповідно до ст. 1173 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Згідно з ст. 1174 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи.

Згідно ст. 56 Конституції України, завдана шкода відшкодовується не безпосередньо органами державної влади, а за рахунок державного бюджету.

Відповідно до частин третьої - четвертої статті 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до у часті у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Суд, вивчивши клопотання про залучення співвідповідача, його доводи, дослідивши матеріали справи з приводу даного клопотання, вважає за необхідне його задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1-20, 43, 48-51, 53, 258-261, 274-279, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Залучити до участі у справі № 405/4335/22-ц за позовом ОСОБА_1 до держави Україна в особі Державного казначейства України про відшкодування шкоди, заподіяної протиправною бездіяльністю та незаконним рішенням органу державної влади як співвідповідача Національний банк України, місцезнаходженням якого є: вул. Інститутська, 9, м. Київ, 01601, .

Зобов`язати позивача у двохденний термін з моменту отримання даної ухвали направити до Національний банк України копію позовної заяви з додатками, надавши суду докази направлення.

Не пізніше десяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення іншим учасникам (позивачу, відповідачу, третім особам) копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше десяти днів з дня отримання відзиву, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзив, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, та направити відповідачам у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач не пізніше десяти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, до початку розгляду справи по суті, мають право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити іншим учасникам справи та суду з підтвердженням такого направлення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою статті 49, статями 178-181 ЦПК України, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Г. Ільєва