Провадження № 2/202/2582/2023
РІШЕННЯ

Іменем України

06 жовтня 2023 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого - судді Мачуського О.М.,

за участю: секретаря судового засідання Карасьової Г.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Краматорської міської ради, повноваження якої здійснює Краматорська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області, треті особи: Перша краматорська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з позовом до Краматорської міської ради, повноваження якої здійснює Краматорська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області, треті особи: Перша краматорська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 загинув його син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті сина залишилась спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1 , що належала йому на підставі свідоцтва про право спадщини.

У встановлений законом строк позивач не подав заяву про прийняття спадщини за законом, оскільки у зв`язку із воєнними діями на території м. Краматорська Донецької області, він евакуювався в іншу область та повернувся до м. Краматорська лише в травні 2023 року.

Після звернення позивача до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, ним було отримано відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуску строків звернення.

Позивач зазначає, що у зв`язку із пропуском терміну подачі заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини йому необхідно визначити додатковий строк для подачі нотаріусу відповідної заяви, що змушує його звернутись до суду з даним позовом.

З урахуванням наведеного, позивач просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи визначено суддю Мачуського О.М..

Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 10 липня 2023 року цивільну справу прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку загального позовного провадження.

26 липня 2023 року представником відповідача Відющенко О.М. за допомогою системи «Електронний суд» подано відзив на позовну заяву в якому зазначив, що справу потрібно вирішити на розсуд суду.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 05 вересня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не з`явився, надав заяву, згідно якої просить розглянути справу без його участі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, натомість у поданому відзиві на позовну заяву зазначив, що просить розглянути справу без його участі.

Третя особа по справі - ОСОБА_2 подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала.

Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вислухавши пояснення сторін по справі, вважає що позов не підлягає задоволенню з наступник підстав.

Згідно зі статтею 263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно частини 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання.

Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений статтею 16 Цивільного кодексу України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 загинув ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 13.04.2022 року Центральним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис № 197.

Постановою державного нотаріуса Першої краматорської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Фареник О.О. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 31.05.2023 року № 338/02-31, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у зв`язку з пропущенням строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини.

Згідно положень ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ст. 1258 ЦК України).

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

При цьому, згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Часом відкриття спадщини, згідно ст. 1220 ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Отже, станом на момент загибелі ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Позивач не звертався особисто у встановлений строк з заявою про прийняття спадщини, а звернувся з відповідною заявою до державного нотаріуса в травні 2023 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З указаним висновком погодився Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови, тощо.

Позивач в обґрунтування поважності пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сина посилався на те, що у зв`язку із воєнними діями на території м. Краматорська Донецької області, він евакуювався в іншу область та повернувся до м. Краматорська лише в травні 2023 року, після чого й звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Суд приймає до уваги, що 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Строк дії воєнного стану в Україні продовжувався Указами Президента України № 133/2022 від 14 березня 2022 року, №259/2022 від 18 квітня 2022 року, №341/2022 від 17 травня 2022 року,№ 573/2022 від 12 серпня 2022 року, №757/2022 від 07 листопада 2022 року, № 58/2023 від 06 лютого 2023 року, № 254/2023 від 01 травня 2023 року, № 255/2023 від 01 травня 2023 року, а також № 451/2023 від 26 липня 2023 року, яким строк дії воєнного стану продовжено з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб.

Особливості спадкування під час воєнного стану, регулюється постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року № 164. Окрім того, Наказом Міністерства юстиції України «Про затвердження змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату» від 11.03.2022 № 1118/5, що набрав чинності 19.03.2022, були внесені зміни в Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5.

З урахування постанови КМУ № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 строк прийняття спадщини продовжено до 10 місяців. Тобто позивач пропустив строк на незначний період.

Враховуючи встановлені в ході судового розгляду справи обставини, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Враховуючи наведене, оцінюючи проміжок часу, який пропустив позивач для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, суд вважає, що в даному випадку обставини, на які посилається позивач є достатніми для визначення додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини. Таке рішення буде відповідати принципу справедливості, та не порушить прав інших осіб.

Отже, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Краматорської міської ради, повноваження якої здійснює Краматорська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області, треті особи: Перша краматорська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.1-2,37,12,13,81,82, 89,244,263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Краматорської міської ради, повноваження якої здійснює Краматорська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області, треті особи: Перша краматорська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 (адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ), додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, відкритої після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_1 в Україні.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О.М. Мачуський