Справа № 212/7496/23
У Х В А Л А

16 жовтня 2023 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - Козлова Д. О.,

при секретарі - Пижик В. О.,

в ході розгляду в порядку спрощеного позовного провадження справи за позовом Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за користування тепловою енергією, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернувся до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області із даним позовом 28 вересня 2023 року, провадження по якому було відкрито ухвалою суду від 2 жовтня 2023 року.

Натомість, судом було встановлено, що за інформацією від 9 жовтня 2023 року з Реєстру Криворізької міської територіальної громади вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 на підставі актового запису про смерть № 2121 від 24 грудня 2022 року.

Також судом було встановлено, що за інформацією від 6 жовтня 2023 року з Реєстру Криворізької міської територіальної громади вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 на підставі актового запису про смерть № 1950 від 15 жовтня 2021 року.

Таким чином суд встановив, що відповідачі, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , померли до пред`явлення АТ «Криворізька теплоцентраль» вказаного позову до суду, тому відповідно не набули цивільної процесуальної правоздатності по даній справі.

У цьому сенсі суд зазначає, що цивільне-процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Тому процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

На підставі переліченого вмотивування, суд зауважує, що процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Аналогічна правова позиція була викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 7 квітня 2020 року по справі № 473/1433/18.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

За таких встановлених обставин справи, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ст. 25 ЦК України припинено, та яка не могла бути стороною у справі, то провадження у справі за позовними вимогами Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за користування тепловою енергією підлягає закриттю з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, оскільки в цій частині справа не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст. 255 ЦПК, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі за позовними вимогами Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за користування тепловою енергією закрити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана 16 жовтня 2023 року.

Суддя Д. О. Козлов