Справа № 383/1278/23
Номер провадження 2/383/429/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2023 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді Бондаренко В.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Драченко Д.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Пономарьова О.В.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Бобринець Кіровоградської області в залі судових засідань Бобринецького районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кетрисанівської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

01.08.2023 року ОСОБА_1 через представника адвоката Пономарьова Олега Валентиновича звернувся до суду з позовом до Кетрисанівської сільської радипро визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позов мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилась спадщина, яка складається із земельної ділянки площею 6,1505 га в межах згідно з планом, розташована на території Кетрисанівської (колишньої Солонцюватської) сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, передана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва і належить спадкодавцеві на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ІV-КР №026437, виданого Бобринецькою районною державною адміністрацією 29.03.2002 року, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №26-18ч.

За заповітом, посвідченим 11.05.2010 року секретарем виконавчого комітету Солонцюватської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області Яловенко Л.П., зареєстровано в реєстрі за №37, являється спадкоємцем майна ОСОБА_2 , а саме вищевказаної земельної ділянки.

Для оформлення спадщини після смерті ОСОБА_2 у червні 2023 року звернувся до приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу Трошиної С.А., але нотаріус видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом відмовився з підстав недотримання вимог закону щодо строку прийняття спадщини. Зазначає, що у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав про наявність складеного відносно нього заповіту щодо майна спадкодавця. Про наявність заповіту йому стало відомо при оформленні спадкових прав після смерті дружини спадкодавця ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , в правовстановлюючих документах якої знаходились документи ОСОБА_2 та вищевказаний заповіт. Посилаючись на вищевикладені обставини вважає, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому просить визначити йому додатковий строк в два місяці, після набрання законної сили рішенням суду, для прийняття спадщини за заповітом, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 04.08.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Цією ж ухвалою суду задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів (а.с.24-25).

Ухвалою суду від 07.09.2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. На розгляд справи по суті викликано позивача для допиту в якості свідка (а.с.50-51).

Позивач та його представник позов підтримали у повному обсязі з підстав, наведених в позовній заяві.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с.58). Відзив на позовну заяву не подав.

Суд, заслухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши та оцінивши докази в їх сукупності, прийшов до висновку, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Трудолюбівка Бобринецького району Кіровоградської області помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 18.02.2011 року (а.с.11).

Часом відкриття спадщини ОСОБА_2 є день його смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1 .

До складу спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 входить земельна ділянка площею 6,15 га, кадастровий номер :02:000:0018, розташована на території Кетрисанівської (колишньої Солонцюватської) сільської ради, передана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва і належить спадкодавцеві на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ІV-КР №026437, виданого Бобринецькою районною державною адміністрацією 29.03.2002 року, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №26-18ч, що підтверджується копією вказаного державного акту (а.с.13).

Згідно заповіту від 11.05.2010 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Солонцюватської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області Яловенко Л.П., зареєстрованого в реєстрі за №37, ОСОБА_2 на випадок смерті вказану земельну ділянку заповідав ОСОБА_1 , що підтверджується його копією (а.с.12).

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №73697201, виданої 24.08.2023 року заповіт ОСОБА_2 посвідчено 11.05.2010 року та зареєстровано в реєстрі нотаріальних дій за №37 в Солонцюватській сільській раді Бобринецького району Кіровоградської області, зареєстрований у Спадковому реєстрі за №52696639 (а.с.35).

Після смерті ОСОБА_2 приватним нотаріусом Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Трошиною С.А. 22.06.2023 року року заведена спадкова справа №48/2023 на підставі заяви позивача про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 22.06.2023 року, що підтверджується її копією (а.с.37-46). За змістом спадкової справи вбачається, що заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, зокрема ОСОБА_1 , не подавались. Інші особи із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 до нотаріальної контори не зверталися.

Згідно з копією довідки Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області від 22.02.2022 року №29, яка міститься в матеріалах спадкової справи, ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 і помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 1986 року і до дня смерті проживав за адресою: АДРЕСА_1 . На час смерті був зареєстрований один. Заповіт від імені ОСОБА_2 посвідчувався Солонцюватською сільською радою та зареєстрований в реєстрі за №37 від 11.05.2010 року (а.с.41).

Постановою приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Трошиною С.А. про відмову у вчиненні нотаріальної дії ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно після смерті ОСОБА_2 , оскільки в шестимісячний строк ОСОБА_1 не вчинив дій, передбачених ст.ст. 1268-1271 ЦК України, оскільки не був зареєстрований на момент смерті зі спадкодавцем за однією адресою, а також не подавав до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, що підтверджується копією постанови (а.с.14-15).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого 19.01.2022 року (а.с.16).

З інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 31.07.2023 року, встановлено, що позивачу на праві власності належить земельна ділянка площею 6,1496 га кадастровий номер :02:000:0017, розташована на території Солонцюватської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області (а.с.17-18).

Допитаний в судовому засіданні як свідок позивач ОСОБА_1 пояснив, що в середині 2021 року дізнався про заповіт, складений ОСОБА_2 , який помер у 2013 році чи 2014 році, на його ім`я з приводу земельного паю. Нотаріус йому відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку із пропуском строку.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі статтею 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до загальних положень про спадкування, викладених у статтях 1220, 1222, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття.

Згідно з частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звернувшись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач зобов`язаний повідомити суду поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, а також надати докази на підтвердження своїх доводів та вимог.

Частина третя статті 1272 ЦК України може застосовуватись, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, він не скористався правом на прийняття спадщини, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до правових висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 522/17925/16, від 17 грудня 2021 року у справі № 369/6254/19-ц - оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обгрунтовують вимоги і заперечення учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

На підставі досліджених доказів судом встановлено, що позивач постійно не проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та не подав приватному нотаріусу за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , тому дійшов висновку, що ОСОБА_1 спадщину після смерті ОСОБА_2 не прийняв.

Суд критично оцінює показання позивача надані в судовому засіданні щодо його необізнаності про існування заповіту, та їх до уваги не приймає, адже самі лише показання позивача, який є зацікавленим в результатах вирішення спору, не є достатнім доказом його необізнаності про існування заповіту на його користь. Показання позивача іншими доказами не підтверджені.

Тобто, позивач не виконав свій процесуальний обов`язок із доведення тих обставин, на які посилався як на підставу своїх вимог.

Враховуючи те, що шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 закінчився 15.08.2011 року, позивач не надав суду належних та допустимих доказів існування об`єктивних перешкод для прийняття спадщини протягом шестимісячного періоду з моменту відкриття спадщини, а також враховуючи, що позивач дізнавшись про заповіт у середині 2021 року, тривалий час не звертався до нотаріуса, а звернувся із заявою про видачу свідоцтва про прийняття спадщини лише 22.06.2023 року, за результатом розгляду якої постановою нотаріуса відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину та лише 01.08.2023 рокузвернувся до суду з даним позовом, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом.

Таким чином, зазначені позивачем обставини для надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не є об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкоджали йому у встановлений законом строк звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у порядку, визначеному статтею 1270 ЦК України.

Отже, даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов задоволенню не підлягає, оскільки позивач в підтвердження поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини не надав належних, допустимих та достатніх доказів, які б свідчили про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали йому подати заяву про прийняття спадщини у визначений законодавством строк, а зазначені ним причини не визнаються судом поважними.

Оскільки в задоволенні позовних вимог відмовлено, понесені позивачем судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 12, 76-81, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1217, 1220, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Кетрисанівської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 - відмовити повністю.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Кропивницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Кетрисанівська сільська рада Кропивницького району Кіровоградської області, , місцезнаходження: вул. Шкільна, 47, с. Кетрисанівка Кропивницького району Кіровоградської області, п.і. 27247.

Повне судове рішення складено 13 жовтня 2023 року.

Суддя В.В.Бондаренко