Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/1475/20
Провадження № 2/382/23/23
РІШЕННЯ

Іменем України

16 жовтня 2023 року Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кисіль О.А.

при секретарі Пшик Ю.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Яготині Київської області справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа ОСОБА_6 про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до Яготинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа ОСОБА_6 про визнання права власності на спадкове майно, відповідно до вимог якого просить визнати за нею право власності на 3/10 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 , в якості спадкування, після смерті ОСОБА_7 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов обгрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки - ОСОБА_7 .

Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої, зокрема ввійшло наступне майно: житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами що розташований за адресою: АДРЕСА_2 та 3/10 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . За життя, 13.11.2001 року, батько позивачки ОСОБА_7 склав заповіт, яким належне йому майно на час смерті, у тому числі й 3/10 частин житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , заповів позивачці - ОСОБА_8 . У визначений законом строк вона звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак не могла отримати свідоцтво про спадщину за заповітом на нерухоме майно через відсутність правовстановлюючих документів на це майно.

З наведених підстав було подано до суду позов про визнання права власності на спадкове майно.

Рішенням Яготинського районного суду Київської області від 08.02.2017 року у справі № 382/672/16-ц визнано за ОСОБА_8 право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спюрудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , у порядку спадкування після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 . Відповідачами у справі № 382/672/16-ц були діти її батька, які народилися у його шлюбі з іншою жінкою- ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Так, судовим рішенням у справі № 382/672/16-ц було встановлено такі обставини: « ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_7 . Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , 30/100 частин житлового удинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначені обставини не оспорювались сторонами по справі. За життя, 13 листопада 2001 року. ОСОБА_7 залишив заповіт, яким належне йому на час смерті майно, в тому числі 30/100 частин житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , заповів ОСОБА_8 . Вказаний заповіт є чинним. Недійсним судом не визнавався. Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_7 є ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 . Усі спадкоємці у встановлений законом строк звернулись до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини. ОСОБА_8 не може реалізувати своє право на спадщину у зв`язку з відсутністю оригінала правовстановлюючого документа на спадкове майно.... судом установлено, що ОСОБА_8 є спадкоємцем ОСОБА_7 за заповітом, у встановлений законом строк вона звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте одержати свідоцтво про право на спадщину за заповітом вона не може через відсутність у неї оригінала правовстановлюючого документа на спадкове майно». Оскільки зазначеним вище судовим рішенням було визнано, що ОСОБА_8 є єдиним спадкоємцем померлого ОСОБА_7 , тому вона успадкувала все належне померлому на день його смерті майно, в тому числі и на 3/10 (30/100) частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адерсою: АДРЕСА_1 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.11.2020 року обрано головуючого суддю Литвин Л. І.

Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 11.01.2021 відкрито провадження у справі, та призначено до розгляду в порядку сзагального позовного провадження з викликом сторін, визначено строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді та заперечень.

15.04.2021 р. від представника відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 надійшли заяви про поновлення процесуального строку для подання відзиву у зв`язку із необхідність створення умов забезпечення права на правовий захист відповідачам.

Ухвалою судді Яготинського раойнного суду Київської області від 16.04.2021 року заяву представника відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 - адвоката Осмоловського Д.Ю. про поновлення процесуального строку для подання відзиву задоволено. Поновлено пропущений процесуальний строк для подачі відзиву на позовну заяву.

Ухвалою судді Яготинського районного суду Київської області від 08.07.2021 року закрио підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду.

17.08.2021 року від представника відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 - адвоката Осмоловського Д.Ю. надійшли заяви про застосування строків давності по вищевказаному позову.

Відповідно до розпорядження керівника апарату суду № 91 від 27.09.2021 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи у зв`язку з відставкою судді ОСОБА_9 , згідно рішення Вищої ради правосуддя, зроблено повторний розподіл справи та призначено головуючого суддю Кисіль О. А.

Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 01.10.2021 дану справу було прийнято до провадження та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

В підготовчому засіданні представник позивача підтримав вимоги позову та заявв клопотання про залучення в якості третьої особи на стороні позивача ОСОБА_6 , яка є власником 70/100 даного будинку та дане рішення може стосуватись її прав чи обов`язків.

Ухвалою судді Яготинського районного суду Київської області від 17.12.2021 року залучено до участі у даній справі ОСОБА_6 в якості третьої особи та справу призначено до судового розгляду.

24.01.2022 року на адресу суду від ОСОБА_6 надійшли письмові пояснення з котрих вбачається, що вона являється співвласником 70/100 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , був її колишній чоловік ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Їй відомо, що її колишній чоловік ОСОБА_7 склав заповіт на їх доньку - позивачку по справі. Підтверджує той факт, що ОСОБА_1 із своїм чоловіком майже п`ять років проживає та фактично виконує обов`язки співвласника будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_6 (70/100) частини та належав на праві власності батьку позивачки ОСОБА_7 (30/100) частини. Повідомляє, що у домоволодінні, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на даний час немає самочинно збудованих споруд чи будівель. ОСОБА_6 не заперечує проти задоволення позову.

Представник позивача в заяві до суду просить розгляд справи проводити без її участі та без участі позивача, позовні вимоги підтримують та просить їх задоволити.

Відповідачі ОСОБА_5 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 в судове засіджання не з`явилися в заявах до суду просили справу розглядати у їх відсутність, та у задоволенні позовних вимог відмовити та просили застосувати строки позовної давності.

ОСОБА_2 померла, згідно актового запису про смерть від 13.09.2022 року, та відповідно до листа завідувача державної нотаріальної контори, спадкова справа відносно померлої не відкривалась.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_6 подала до суду заяву в проти задоволення позову не заперечує та просить розглянути дану справу без її участі.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Перевіривши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають до задоволення.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

В судовому засіданні встановлено, що згідно до копії паспорта ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою АДРЕСА_3 (а.с.6, том №1)

Відповідно до копії рішення Переяслав-Хмельницького районного суду Київської області від 20.04.1977 року за позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_6 про поділ будинку, було розділено будинок та виділено ОСОБА_6 7/10 частини будинку, а ОСОБА_7 3/10 частини будинку що розташований за адресою: АДРЕСА_4 (а.с. 7-8,том №1 )

Згідно копії заповіту посвідченого державним нотаріусом Яготинської державної нотаріальної контори Сушко Л. М. від 13.11.2001 року зареєстрованого в реєстрі за №2919, вбачається, що ОСОБА_7 на випад його смерті зробив таке розпорядження: "що все його майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що він за законом матиме право, в тому числі і на 3/10 частини житлового будинку з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 (а.с.9, том №1)

Згідно рішення Яготинського районного суду Київської області від 08.02.2017 року у справі № 382/672/16-ц, визнано за ОСОБА_8 право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спюрудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , у порядку спадкування після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 . (а.с. 10-11, том №1)

Відповідно до копії матеріалів технічного паспорту на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адерсою: АДРЕСА_1 , його інвентаризаційна вартість становить 82085,00 грн. Загальна площа будинку складає 88,0 кв.м., будівлі які відповідно до чинного законодавства вважаються самовільно побудованими, за даною адресою відсутні (а.с.12-15, том №1)

Згідно до копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності вбачається, що власником 7/10 частини житлового будинку з господарськими спорудами що розташований за адресою: АДРЕСА_1 є ОСОБА_6 (а.с.16,том №1 )

Відповідно до копії листа - відповіді Яготинської міської ради на запит адвоката Коваль Л. М. щодо зміни назви та номеру житлового будинку, який станом на 20.04.1977 року знаходився за адресою: АДРЕСА_4 вбачається, що згідно з наявними у міській раді даними, відповідно до рішення виконавчого комітету Яготинської міської ради від 02.02.1988 року №19 "Про впорядкування нумерації будинків", нумерація житлового будинку АДРЕСА_4 змінено на АДРЕСА_5 змінено згідно з рішенням виконавчого комітету Яготинської міської ради від 11.08.1992 року №78 "Про зміну окремих назв вулиць та провулків в м. Яготині" (а.с. 122, том №1)

Згідно до копії актового запису про смерть №1159 від 13.09.2022 року наданого Броварським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області, вбачається, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.217-218,том №1)

На виконання ухвали суд від 23.05.2023 року від Першої броварської державної нотаріальної контори надійшов лист №1312/01-16 від 07.06.2023 року з котрого вбачається, що спадкова справі до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 державни нотаріусом Першої броварської державної нотаріальної контори не відкривалася (а.с.2,4 том №2)

Як вбачаєтся з долучених до матеріалів справи, справ № 382/1682/14-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_8 , третя особа: Яготинське районне управління юстиції у Київській області, про визнання заповіту недійсни та № 382/672/16-ц за позовом ОСОБА_1 до Яготинської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 про визнання права власності та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , про визнання права на обов`язкову частку у спадщині, що позивачка не отримала свідоцтво про право на спадщину, оскільки ОСОБА_2 подала заяву до нотаріуса, в якій просить не видавати свідоцтво про право на спадщину, оскільки вона оскаржує заповіт ОСОБА_7 , який заповідав усе своє майно своїй доньці ОСОБА_1 .

Визначаючись із заявленою вимогою щодо права позивача ОСОБА_1 на спадкове майно після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , суд враховує таке.

Статтею 346 ЦК України передбачено, що однією з підстав припинення права власності є смерть власника.

Як було встановлено в судовому засіданні власником спадкового майна (спадкодавцем), що підлягає спадкуванню є ОСОБА_10 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 і яким 13.11.2001 року було складено заповіт на ім`я позивача ОСОБА_1 ..

Статтею 1222 ЦК України передбачено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У відповідності до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Отже, з врахуванням вищевказаних фактів щодо спадкування майна в поєднанні з процесуальними нормами законодавства, суд дійшов висновку, що ОСОБА_11 є спадкоємцем за заповітом спадкового майна, яке належало ОСОБА_7 , який є не скасованим.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно п.4.19 Глави 10 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Мін`юсту України від 22.02.2012 року №296/5, якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, нотаріус отримує інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно шляхом безпосереднього доступу до нього. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути визнання права.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено звернення до суду за правилами позовного провадження осіб, яким нотаріус відмовив в оформленні права на спадкування.

При цьому в положенні п. 3.1 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року за №24-753/0/4-13, роз`яснено, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України). Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

На підставі вищевикладеного, враховуючи, що у сторін виник спір що стосується спадкового майна, позивачка вчасно звернулася із заявою про прийняття спадщини, заповіт на даний час не скасований, а також враховуючи, що відсутні підстави для задоволення заяви про застосування строку позовної давності, суд дійшов висновку про необхідність захистити права позивача, як спадкоємця, шляхом визнання за ОСОБА_1 права власності на 3/10 частини житлового будинку розташованого за адресою АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 258-259, 265, 268, 293, 354, 294, 141 ЦПК України, ст.ст.1216, 1218, 1220, 1222, 1223, 1235, 1236, 1268 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа ОСОБА_6 про визнання права власності на спадкове майно, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на 3/10 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 , в якості спадкування, після смерті ОСОБА_7 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, після проголошення повного рішення 26 жовтня 2023 року, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 26.10.2023 року.

Суддя Кисіль О.А.