єдиний унікальний номер справи 546/661/23
номер провадження 2/546/228/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 жовтня 2023 року м. Решетилівка

Решетилівський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Романенко О.О.,

за участю секретаря судового засідання Захарченко Л.Я.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в приміщенні суду в м. Решетилівка в порядку загального позовного провадження цивільну справу 546/661/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка і жінки без реєстрації шлюбу та поділ майна,

в с т а н о в и в :

14.06.2023 до Решетилівського районного суду Полтавської області надійшла вищевказана позовна заява у якій позивач просить суд:

- встановити факт проживання однією сім`єю чоловіка і жінки без реєстрації шлюбу з лютого 1993 року по травень 2015 років ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

- визнати житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 об`єктом спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 ;

- стягнути із відповідачки на користь позивача витрати по оплаті судового збору, проведення експертиз, надання юридичної допомоги;

- зобов`язати відповідачку надати в судове засідання оригінали правовстановлюючих документи на спірний житловий будинок та земельну ділянку на якій він знаходиться.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями, 14.06.2023 справу передано на розгляд головуючому судді Романенко О.О.

Ухвалою суду від 19.06.2023 позовну заяву залишено без руху із підстав того, що у порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у ній не обґрунтовано та не надано доказів на підтвердження ціни позову, що у свою чергу позбавляє можливості суд перевірити правильність розміру сплаченого судового збору, зокрема, за вимогу майнового характеру.

05.07.2023 позивачем подано до суду заяву про усунення недоліків. Ухвалою суду від 10.07.2023 позовну заяву повторно залишено без руху з підстав того, що позивачем в повній мірі не усунуто недоліки визначені в ухвалі суду від 19.06.2023.

04.08.2023 позивачем подано до суду заяву, якою усунуто недоліки визначені в ухвалі суду від 10.07.2023.

Ухвалою суду від 08.08.2023 відкрито провадження у справі, визначено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадженні з викликом сторін.

У підготовче засідання сторони не з`явились, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином.

09.10.2023 від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Чуя А.І., до суду надійшло клопотання, в якому він просить суд вирішити питання направлення справи за підсудністю до Великобагачанського районного суду Полтавської області та це питання розглянути без участі позивача та його представника.

09.10.2023 від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Качана Р.Ю., до суду надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання на іншу дату, у зв`язку з тим, що відповідачка прийматиме участь судову засіданні у Полтавському апеляційному суді по справі 546/413/23, яка також призначена до розгляду на 09:30 годину 09.10.2023.

Суд вважає, що клопотання представника відповідача про відкладення підготовчого засідання не перешкоджає вирішенню питання направлення справи за підсудністю на розгляд до належного суду.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи прийшов до наступних висновків.

Положеннями частини першої статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно норм ЦПК України існує загальна підсудність справ за місцезнаходженням відповідача (ст. 27 ЦПК України), альтернативна підсудність за вибором позивача (ст.28 ЦПК України) та виключна підсудність (ст. 30 ЦПК).

Позивач звернувся до суду для захисту порушених на його думку прав на частку в спільній сумісній власності на нерухоме майно, розташоване в селі Остап`є Полтавського району Полтавської області.

Згідно з правилами виключної підсудності, визначеними у ст. 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Як вбачається з матеріалів справи, майном щодо якого виник спір є об`єкт нерухомого майна житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами. який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Правила підсудності ґрунтуються на основних засадах судочинства, передбачених статтею 129 Конституції України, засадах кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК України, а також принципах побудови системи судів загальної юрисдикції. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Нормами ЦПК України, окрім іншого, визначено підставу для скасування рішення суду прийняття рішення судом з порушенням прави територіальної підсудності.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, згідно з яким кожний має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Одним із елементів права на справедливий судовий розгляд, що текстуально закріплений у цій статті, є вимога, згідно з якою суд має бути «встановлений законом».

Європейський суд з прав людини у своїй практиці послідовно зазначає, що поняття «суд, встановлений законом» як елемент права на справедливий судовий розгляд, закріпленого у п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод пов`язаний із реалізацією принципу верховенства права під час здійснення правосуддя у цивільних справах. Зазначений елемент включає інституційну, процесуальну та компетенційну складову. При цьому порушення будь-якої із цих складових визнається фундаментальним порушенням права на справедливий судовий розгляд у практиці ЄСПЛ, що, як правило, тягне за собою скасування судового рішення у справі.

ЄСПЛ зазначає, що компетенційна складова поняття «суд, встановлений законом» передбачає необхідність дотримання норм вітчизняного законодавства щодо правил предметної і суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції. Інакше кажучи, йдеться про те, що суд, який розглядає справу, повинен бути належним з точки зору наявності у нього повноважень на розгляд конкретної справи.

На запит суду Полтавською обласною військовою адміністрацією надана відповідь від 23.08.2023 № 01.2-08/1842, що в обласній військовій адміністрації відсутня інформація щодо рішень, прийнятих Верховною Радою України у період до 18.07.2020 стосовно зміни меж Решетилівського району Полтавської області.

Інформація щодо належності місцевих рад колишніх районів до нових адміністративно-територіальних одиниць міститься у розпорядженні Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 р. № 721-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Полтавської області» з якої вбачається, що до Решетилівської територіальної громади увійшла Остап`ївська територіальна громада, до складу якої також входить село Остап`є, та територія якої відноситься до Великобагачанського району Полтавської області.

Згідно копії Рішення 28 позачергової сесії сьомого скликання від 16.01.2020 року № 843-28-VII вирішено приєднати територіальні громади сіл Остап`є, Нове Остапове, Підгір`я, Запсілля, Уханівка, Олефіри Остап`ївської сільської ради Великобагачанького району Полтавської області до Решетилівської міської ради об`єднаної територіальної громади з центром у місті Решетилівка.

Рішенням Решетилівської міської ради Решетилівського району Полтавської області № 845-29-VІІ від 20 січня 2020 року вирішено реорганізувати Остап`ївську сільську раду Великобагачанського району Полтавської області шляхом приєднання до Решетилівської міської ради.

Разом з цим, прийняття рішень про об`єдання (приєднання) та реорганізацію територіальних громад органів місцевого самоврядування не змінює меж раніше утвореного Великобагачанського району Полтавської області, оскільки повноваження щодо зміни територіальних меж районів віднесені виключно до компетенції Верховної Ради України.

Відповідно до п. 3-1 Розділу XII Прикінцеві та Перехідні положення ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

При цьому, постанова Верховної Ради України від 17.07.2020 р. «Про утворення та ліквідацію районів» взагалі не встановлює територіальну юрисдикцію (підсудність) цивільних справ, що визначена чинним ЦПК України.

Враховуючи відповіді Полтавської обласної військової адміністрації № 01.2-08/1842, а також ту обставину, що рішення Решетилівської міської ради від 16.01.2020 № 843-28-VII та від 20.01.2020 № 845-29- VII не змінюють меж раніше утвореного Великобагачанського району Полтавської області, судом достовірно встановлено, що до прийняття Верховною Радою України постанови «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX с. Остап`є відносилося до Великобагачанського району Полтавської області.

Недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, яке є підставою для скасування рішення з направленням справи на новий розгляд за встановленою законом підсудністю (ст. 378 ч. 1 ЦПК України).

Пунктом 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України визначено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

За наведених обставин, враховуючи, що місцезнаходження нерухомого майна щодо якого пред`явлено позов по справі є Полтавська область, Полтавський район, с. Остап`є, що відповідно до п. 3-1 Розділу XII Прикінцеві та Перехідні положення ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» відноситься до виключної територіальної юрисдикції (підсудності) Великобагачанського районного суду Полтавської області, суд приходить до висновку про непідсудність даної справи Решетилівському районному суду Полтавської області та з метою забезпечення розгляду спору правомочним та легітимним судом справа підлягає направленню до належного суду.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 30, 31, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Цивільну справи № 546/661/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка і жінки без реєстрації шлюбу та поділ майна передати для розгляду за належною територіальною підсудністю до Великобагачанського районного суду Полтавської області (пошт.інд. 38300, Полтавська область, Миргородський район, сел. Велика Багачка, вул. Шевченка, буд. 69).

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання шляхом подання апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя О.О. Романенко