РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2023 року, місто Звягель Житомирської області

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області

в складі: головуючого - судді Мозгового В.Б.,

за участю секретаря судового засідання Горбатюк І.О.,

представника позивача ОСОБА_1

(Справа № 285/5395/23, провадження у справі № 2/0285/1101/23)

розглянув у судовому засіданні у загальному порядку цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту непроживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання особи такою, що не прийняла спадщину

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2023 року до суду звернувся представник позивача ОСОБА_2 з позовом до відповідачки ОСОБА_2 в якому просить визнати факт непроживання останньої разом із спадкодавцем ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою АДРЕСА_1 на час відкриття спадщини та визнати відповідачку ОСОБА_2 такою, що не прийняла спадщину після смерті батька ОСОБА_4 .

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_4 , а ІНФОРМАЦІЯ_3 померла його мати ОСОБА_5 .

Під час життя мати звернулася до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частки в будинку по АДРЕСА_1 після смерті чоловіка ОСОБА_4 .. Постановою нотаріуса матері було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій оскільки право на спадщину крім неї, після смерті батька, має позивач ОСОБА_2 , а також відповідачка ОСОБА_2 оскільки були зареєстровані в будинку на момент смерті спадкодавця.

Представник позивача вважає, що відповідачка не набула права на спадщину оскільки вона хоч і була зареєстрована в будинку на день смерті спадкодавця але в ньому не проживала, в зв`язку з чим не може вважатися такою, що прийняла спадщину.

Відповідачк4а своїм право на подачу відзиву не скористалася, в судове засідання не з`явилась. Про місце і час розгляду повідомлена відповідно до положень ЦПК України.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити з підстав викладених в позовній заяві.

Вислухавши усні пояснення, дослідивши наявні матеріали в справі та давши їм належну оцінку, суд приходить до висновку, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача та відповідачки ОСОБА_4 , після смерті якого відкрилась спадщина.

Також установлено, що дружина спадкодавця ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , подала 29 червня 2022 року до нотаріуса заяву про видачу свідоцтва про право на спадщини за законом.

Постановою приватного нотаріуса Новоград-Волинського районного нотаріального округу Мякотіної Н. Ф. №32/02-31 від 30.06.2022 року ОСОБА_5 було відмовлено в будинку по АДРЕСА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті чоловіка на 1/3 частки, в зв`язку з тим, що позивач ОСОБА_2 та відповідачка ОСОБА_2 фактично прийняли спадщину після смерті батька ОСОБА_4 , оскільки були зареєстровані з ним в одному будинку.

Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Верховний Суд неодноразово зазначав про те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц.

Відповідно до частини першої статті 175 ЦПК України позивач викладає свої вимоги щодо предмета позову та їх обґрунтування.

Предмет позову - це конкретна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, заявлена через суд.

Підстава позову - це юридичні факти (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідача.

Предметом позову ОСОБА_2 , інтереси якого представляє представник ОСОБА_1 , визначено вимогу про встановлення факту непроживання відповідачки ОСОБА_2 із спадкодавцем на час відкриття спадщини та неприйняття нею спадщини після померлого батька.

Однак, виходячи зі змісту позову, представник позивача фактично намагалася довести те, що лише позивач та його мати є спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_4 ..

З огляду на викладене у задоволенні позову ОСОБА_2 має бути відмовлено у зв`язку із застосуванням його представником способу захисту, який не узгоджується із положеннями 16 ЦК України.

Вирішуючи даний спір, судом враховано висновки, які було зроблено Верховним Судом у постановах від 21 жовтня 2020 року №569/15147/17 (в частині позовних вимог за зустрічним позовом) та від 26 липня 2023 року у справі №641/3893/20.

Керуючись ч. 6 ст. 259, 265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , АДРЕСА_1 ) про встановлення факту непроживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання особи такою, що не прийняла спадщину відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а в разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається учасниками справи до Житомирського апеляційного суду.

Повний текст рішення виготовлено 31 жовтня 2023 року.

Головуючий