ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5864/23
провадження № 2/753/4180/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2023 року Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Гусак О.С.,

з секретарем Уляницькою М.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

у квітні 2023 року ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернулась до Дарницького районного суду міста Києва з позовною заявою про розірвання шлюбу з ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 , відповідач), посилаючись на те, що шлюбні відносини між сторонами припинені у зв`язку з відсутністю спільних інтересів, різними поглядами на шлюб, сім`ю та відсутністю взаєморозуміння. Між ними втрачено почуття любові та поваги один до одного. Спільне господарство та сумісне проживання між ними припинено.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано для розгляду судді Гусак О.С.

21 квітня 2023 року ухвалою Дарницького районного суду міста Києва позовну заяву прийнято та відкрито спрощене позовне провадження.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 28 серпня 2023 року постановлено перейти до розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи в судове засідання.

Позивач надала суду заяву у якій просила провести розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити.

У судові засідання 27 вересня та 24 жовтня 2023 року відповідач не з`явився, на його адресу судом двічі надсилалися судові повістки, які поверталися із відмітками "адресат відсутній за вказаною адресою".

Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 23 січня 2023 року у справі № 496/4633/18.

У встановлений судом строк відповідач не подав заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та/або письмового відзиву на позов.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін.

Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд дослідивши матеріали справи, вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі, який зареєстровано 8 липня 2000 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 248.

Сторони мають дочок: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Із позовної заяви вбачається, що шлюбні відносини між сторонами не склались, проживають окремо, мають протилежні погляди на життя, втратили почуття любові і поваги. Шлюб існує лише формально, подальше спільне життя і збереження сім`ї із відповідачем неможливе і не відповідає його інтересам.

Згідно із статтею 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Статтею 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Відповідно до частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Перешкод для розірвання шлюбу, визначених частиною 2 статті 110 Сімейного кодексу України, судом не встановлено.

Згідно частини 2 статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (абзац 2 частини 3 статті 115 Сімейного кодексу України).

На підставі статтей 110-112 Сімейного кодексу України та керуючись статтями 4, 10, 12-13, 76-80, 133, 141, 200, 206, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

позов задовольнити.

Шлюб зареєстрований 8 липня 2000 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 248, між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ), розірвати.

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.С. Гусак