ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1336/23Головуючий по 1 інстанції
Справа № 693/747/22 Категорія: на ухвалу Коцюбинська Ю.Д.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2023 рокум. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів:

Гончар Н.І., Василенко Л.І., Карпенко О.В.

секретар Широкова Г.К.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

представник позивача: адвокат Шаповалов Андрій Миколайович;

відповідач: ОСОБА_2 ;

третя особа: Служба у справах дітей Жашківської міської ради;

особа, яка подала апеляційну скаргу: Адвокатське бюро «Юридична компанія «Шаповалов та партнери», в особі адвоката Шаповалова Андрія Миколайовича;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Адвокатського бюро «Юридична компанія «Шаповалов та партнери», в особі адвоката Шаповалова Андрія Миколайовича, на окрему ухвалу Жашківського районного суду Черкаської області від 28 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Жашківської міської ради про визначення місця проживання дитини,

в с т а н о в и в:

21.09.2022 представникОСОБА_1 адвокат Шаповалов Андрій Миколайовичзвернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Жашківської міської ради про визначення місця проживання дитини.

Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 05.10.2022 зазначена вище позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі № 693/747/22.

Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 14.06.2023 заява про самовідвід судді Шимчика Романа Васильовича у цивільній справі № 693/747/22 задоволена.

Відведено суддю Жашківського районного суду Черкаської області Шимчика Романа Васильовича від розгляду цивільної справи № 693/747/22.

Цивільна справа № 693/747/22 направлена для повторного розподілу між суддями в порядку, встановленому статтею 33 ЦПК України.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.06.2023 цивільна справа № 693/747/22 передана для розгляду судді Коцюбинській Ю.Д.

Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 28.06.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі № 693/747/22.

Окремою ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 28.06.2023 вирішено надіслати дану окрему ухвалу КДКА Київської області (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 15 (1-й поверх).

Доведено до відома КДКА Київської області про факти, викладені в цій окремій ухвалі, щодо виявлених порушень адвокатом Шаповаловим Андрієм Миколайовичем, для вирішення питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності відповідно до п. 2 ст. 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Разом з даною окремою ухвалою надіслано на адресу КДКА Київської області належним чином засвідчені копії:

- ордеру про надання правничої допомоги (2 екз.);

- позовної заяви про визначення місця проживання дитини від 30.06.2022 року (2 екз.);

- клопотання про повернення судового збору (2 екз.);

- ухвали про залишення позову без розгляду (2 екз.);

- позовної заяви про визначення місця проживання дитини від 21.09.2022 року (2 екз.);

- висновку Служби у справах дітей Жашківської міської ради (2 екз.);

- ухвали про самовідвід (2 екз.).

Встановлено КДКА Київської області строк для повідомлення Жашківського районного суду Черкаської області, встановлений для подання заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та всіх матеріалів перевірки на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та про ухвалене відповідно до частини першої статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» рішення.

Ухвала суду обґрунтована тим, що адвокатом Шаповаловим Андрієм Миколайовичем вчинено порушення присяги адвоката України, згідно з якою він зобов`язаний у своїй адвокатській діяльності дотримуватися принципів верховенства права, законності, незалежності та конфіденційності, правил адвокатської етики, чесно і сумлінно забезпечувати право на захист та надавати правову допомогу відповідно до Конституції України і законів України, з високою відповідальністю виконувати покладені на нього обов`язки, бути вірним присязі, в частині недотримання адвокатом принципу законності у власних діях ініціювання штучного позову та підтримання інтересів протилежної сторони.

Не погоджуючись з окремою ухвалою, адвокат Шаповалов Андрій Миколайович подав апеляційну скаргу та просить її скасувати.

В мотивування поданої апеляційної скарги зазначає, що всі його дії були направлені лише на захист прав та інтересів позивача ОСОБА_1 , оскільки, головний професійний обов`язок адвоката - це виконання правомірних та етично допустимих зобов`язань, взятих перед клієнтом. Саме інтерес клієнта є визначальним фактором для визначення способів та засобів виконання адвокатом прийнятого доручення. Єдиним морально допустимим мотивом його професійної діяльності було бажання допомогти клієнту позивачу ОСОБА_1 , адже тільки таким чином може реалізуватися соціальне призначення адвокатури захист прав, свобод та законних інтересів людини.

Стверджує, що позовна заява від 21.09.2022 у справі № 693/747/22 була піддана автоматичному розподілу 21.09.2022 об 16 год. 50 хв., а граничний термін передачі матеріалів справи безпосередньо до судді відповідно до ст. 184 ЦПК України, проходив протягом дня 22.09.2022, тобто, фактично вже після подачі клопотання про залишення позову без розгляду у справі № 693/470/22. Таким чином, на підставі ст. 187 ЦПК України фактично на момент відкриття провадження у справі № 693/747/22 вже не існувало аналогічної справи, а отже є всі наявні підстави для спростування висновків судді, які були зазначені у оскаржуваній ухвалі.

Звертає увагу на те, що згідно протоколу судового засідання № 901474, 19.09.2023 у справі № 693/470/22 представником позивача адвокатом Шаповаловим А.М. було заявлене усне клопотання щодо залишення позовної заяви без розгляду, а позивачем ОСОБА_1 було підтримано дане прохання. 22.09.2023 ним було подано клопотання про повернення судового збору через систему «Електронний суд», в якому було зазначено наступне: «на судовому засіданні 19.09.2022 о 11 годині 30 хвилин за заявою представника позивача, вище вказаний позов було залишено без розгляду, про що має бути винесено відповідну ухвалу».

Вважає, що посилання в оскаржуваній окремій ухвалі про те, що сторони на даний час перебувають в шлюбі, проживають разом, однією сім`єю та є всі підстави стверджувати, що спір між сторонами відсутній, на підставі висновку Служби у справах дітей Жашківської міської ради є необґрунтованими та безпідставними.

Зазначає, що суд першої інстанції не звернув увагу на наявність спору між сторонами по справі, оскільки між сторонами неодноразово виникали конфлікти щодо цього питання, свідками яких була ОСОБА_3 та такі спори негативно впливають на психоемоційний стан дитини, що є недопустимим при вихованні дітей.

Вказує, що підтвердженням наявності спору між сторонами по справі є укладання між сторонами мирової угоди. Дані активні дії є свідченням того, що сторонами на добровільних засадах та на основі взаємних поступках сторін визначено умови вирішення спору, зокрема окреслено перелік прав та обов`язків як батьків перед своєю дитиною.

Посилаючись на правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 05.06.2019 у справі № 201/2762/18-ц, зазначає, що окрема ухвала може бути постановлена при розгляді справи по суті.

Сторони повідомлялись належним чином про дату, час та місце судового засідання.

20 вересня 2023 року на адресу Черкаського апеляційного суду від Служби у справах дітей Жашківської міської ради надійшло клопотання про розгляд справи без їх участі.

Заслухавши адвоката Шаповалова Андрія Миколайовича, який взяв участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги та вивчивши матеріали справи, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України визначено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуване судове рішення не відповідає вказаним вимогам.

Постановляючи окрему ухвалу суд першої інстанції виходив з того, що 30 червня 2022 року до суду надходила позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини (справа № 693/470/22) та за клопотанням представника позивача адвоката Шаповалова А.М. від 22.09.2022, ухвалою від 27 вересня 2022 року вказаний позов було залишено без розгляду. У ході підготовчого провадження позивачем неодноразово подавались заяви про визнання мирової угоди, якою спір вирішувався на користь відповідача. У затвердженні таких угод судом було відмовлено, оскільки їх зміст суперечив закону. Позовна заява у справі № 693/747/22 надійшла до суду 21 вересня 2022 року, тобто, коли попередня заява ще перебувала на розгляді суду. Вказана позовна заява є повністю ідентичною попередній, а тому суд першої інстанції дійшов до висновку, що єдиною підставою для залишення позовної заяви без розгляду було бажання змінити суддю по справі, при цьому приховавши, що позивачем вже подано позов до цих же відповідачів, з тим же предметом та з тих же підстав та у межах вказаної справи сторони знов звертаються до суду з мировою угодою, якою спір вирішується на користь відповідача. Суд першої інстанції дійшов до висновку, що якщо припустити існування спору між сторонами, адвокат, який надає правову допомогу позивачу, намагається вирішити спір на користь відповідача.

Колегія суддів вважає, що такий висновок суду першої інстанції є передчасним та не відповідає вимогам закону.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 30 червня 2022 року до суду першої інстанції надходила позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Служби у справах дітей Жашківської міської ради про визначення місця проживання дитини (справа № 693/470/22).

Інтереси позивача у зазначеній вище справі захищав адвокат Шаповалов А.М. (свідоцтво № 4879/10).

У ході підготовчого провадження позивачем неодноразово подавались заяви про визнання мирової угоди, якою спір вирішувався на користь відповідача. У затвердженні таких угод судом було відмовлено, оскільки їх зміст суперечив закону.

22.09.2022 через канцелярію суду від представника позивача надійшло клопотання про залишення позову без розгляду.

Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 27 вересня 2022 року позовна заява у справі № 693/470/22 залишена без розгляду.

Позовна заява у справі № 693/747/22 надійшла до суду 21 вересня 2022 року.

У межах вказаної справи сторони знов звертаються до суду з мировою угодою, якою спір вирішується на користь відповідача.

Відповідно до статті 143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Суд з метою запобігання зловживанням правами активно забезпечує справедливий баланс використання учасниками процесу своїх прав і обов`язків, що не спростовує принцип змагальності сторін. Обмеження чи позбавлення процесуального права повинно застосовуватися судом відповідно до принципу пропорційності.

Тлумачення частини першої статті 262 ЦПК України свідчить, що суд постановляє окрему ухвалу лише тоді, якщо встановить порушення певним органом чи іншою особою вимог законодавства або недоліки в їхній діяльності під час вирішення спору.

У частині п`ятій статті 262 ЦПК України передбачено, що в окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги якого порушено, і в чому саме полягає порушення.

Окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню (частина шоста статті 262 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 лютого 2019 року у справі № 800/500/16 (провадження № 11-1156заі18) зазначено: «окрема ухвала суду є процесуальним засобом необхідного належного реагування (судового впливу) на порушення законності, а також на причини та умови, що цьому сприяли, які виявлені ним саме під час судового розгляду. Постановлення такої ухвали є правом, а не обов`язком суду».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 21 березня 2018 року у справі № 911/961/17 вказано, що: «в окремій ухвалі має бути зазначено закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його стаття, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення. Просте перерахування допущених порушень без зазначення конкретних норм чинного законодавства або перерахування норм права, порушення яких встановлено у судовому розгляді, є неприпустимим».

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 04 травня 2018 року у справі № 922/3997/15, від 04 травня 2018 року у справі № 922/1733/17.

Згідно із статтею 262 ЦПК України суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно. З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання. Окрему ухвалу може бути постановлено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанції.

У пункті 3 частини другої статті 44 ЦПК України передбачено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частина четверта статті 44 ЦПК України).

Відповідно до ст. 131-2 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Незалежність адвокатури гарантується. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.

Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом (частина перша статті 33 Закону про адвокатуру).

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України (частина третя статті 33 Закону про адвокатуру).

Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката, зокрема, є порушення правил адвокатської етики, порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом (згідно із частиною першою, пунктами 3 та 7 частини другої статті 34 Закону про адвокатуру).

Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» містить ст. 11 присяга адвоката України.

Згідно ч. 1 зазначеної статті особа, стосовно якої радою адвокатів регіону прийнято рішення про видачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, не пізніше тридцяти днів з дня прийняття цього рішення складає перед радою адвокатів регіону присягу адвоката України такого змісту:

"Я, (ім`я та прізвище), урочисто присягаю у своїй адвокатській діяльності дотримуватися принципів верховенства права, законності, незалежності та конфіденційності, правил адвокатської етики, чесно і сумлінно забезпечувати право на захист та надавати правничу допомогу відповідно до Конституції України і законів України, з високою відповідальністю виконувати покладені на мене обов`язки, бути вірним присязі".

Положенням ст. 21 Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що Під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правничої допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правничої допомоги.

Адвокату забороняється: 1) використовувати свої права всупереч правам, свободам та законним інтересам клієнта; 2) без згоди клієнта розголошувати відомості, що становлять адвокатську таємницю, використовувати їх у своїх інтересах або інтересах третіх осіб; 3) займати у справі позицію всупереч волі клієнта, крім випадків, якщо адвокат впевнений у самообмові клієнта; 4) відмовлятися від надання правничої допомоги, крім випадків, установлених законом.

У Преамбулі Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року 09 червня 2017 року (зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року 15 лютого 2019 року (далі Правила адвокатської етики)) надзвичайна важливість функціонального навантаження адвокатури вимагає від адвокатів слідування високим етичним стандартам поведінки. При цьому специфіка, комплексний характер обов`язків, що покладені на адвокатуру, обумовлюють необхідність збалансування засад служіння адвоката інтересам окремого клієнта та інтересам суспільства в цілому, дотримання принципів законності і верховенства права.

Відповідно до ст. 7 Правил адвокатської етики, яка має назву дотримання законності, У своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.

Посилання на необхідність дотримання адвокатом принципу законності, а також у чому таке дотримання полягає, містять й інші статті Правил адвокатської етики, серед яких, зокрема: ст. 8 Пріоритет інтересів клієнта, ст. 19 Дотримання принципу законності під час прийняття доручення клієнта, ст. 25 Дотримання принципу законності під час виконання адвокатом доручення клієнта, ст. 42 Дотримання адвокатом принципу законності у відносинах з судом та іншими учасниками судового провадження, тощо.

Колегія суддів зазначає, що аналіз окремої ухвали Жашківського районного суду Черкаської області від 28 червня 2023 року свідчить, що при її постановленні суд першої інстанції не зазначив норми якого закону, нормативно-правового акту порушено адвокатом Шаповаловим А.М., а лише зазначив, що адвокатом вчинене порушення присяги адвоката України в частині недотримання адвокатом принципу законності у власних діях ініціювання штучного позову та підтримання інтересів протилежної сторони.

Крім того, згідно з пунктом 3 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України встановлено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

22 вересня 2022 року через канцелярію суду від представника позивача адвоката Шаповалова А.М. надійшло клопотання про залишення позову без розгляду по справі № 693/470/22.

Тобто, користуючись правами, наданими представнику позивача адвокату Шаповалову А.М. процесуальним законодавством, останній подав до суду зазначене вище клопотання.

Колегія суддів апеляційного суду окремо звертає увагу на те, що згідно протоколу судового засідання № 901474 від 19.09.2022 у справі № 693/470/22 в судовому засіданні адвокат Шаповалов А.М. просив суд залишити справу без розгляду та зазначив, що письмову заяву буде подано до канцелярії. Вказане клопотання було підтримано позивачем ОСОБА_1 .

Таким чином, висновок суду першої інстанції, що при поданні позовної заяви 21.09.2022 у справі № 693/747/22 адвокатом Шаповаловим А.М. було приховано, що позивачем вже подано позов до цих же відповідачів, з тим же предметом та з тих же підстав є помилковим, оскільки 19.09.2022 у справі № 693/470/22 в судовому засіданні вже було заявлено клопотання про залишення позову без розгляду.

Колегія суддів окремо звертає увагу на те, що у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, якщо судом буде встановлено, що у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, то суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду.

Крім того, відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу. До ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди суд роз`яснює сторонам наслідки такого рішення, перевіряє, чи не обмежені представники сторін вчинити відповідні дії.

Згідно ч. 5 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо: 1) умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, є невиконуваними; або 2) одну із сторін мирової угоди представляє її законний представник, дії якого суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Колегія суддів враховує, що усі подані заяви про визнання мирової угоди як у справі № 693/470/22, так і у справі № 693/747/22 були підписані позивачем та відповідачем, та не містять підпису адвоката Шаповалова А.М., а отже висновок суду першої інстанції про те, що адвокат, який надає правову допомогу позивачу, намагається вирішити спір на користь відповідача, є помилковим, оскільки сторони, користуючись правами, наданими процесуальним законодавством, укладали мирові угоди, право визначення змісту яких, надано виключно сторонам, а суд у свою чергу наділений лише повноваженнями затвердити або відмовити у затвердженні мирової угоди з підстав та у порядку визначеному ст. 207 ЦПК України.

Лише одне подання заяв про затвердження мирової угоди не може бути підставою для висновку, що спір між сторонами відсутній, звернення до суду із вказаним позовом в умовах введеного на території України воєнного стану має штучний характер та мету вирішення інших питань.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Статтею 376 ЦПК України визначено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу Адвокатського бюро «Юридична компанія «Шаповалов та партнери», в особі адвоката Шаповалова Андрія Миколайовича необхідно задовольнити та скасувати окрему ухвалу Жашківського районного суду Черкаської області від 28 червня 2023 року.

Керуючись статтями 367, 374, 376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Адвокатського бюро «Юридична компанія «Шаповалов та партнери», в особі адвоката Шаповалова Андрія Миколайовича задовольнити.

Окрему ухвалу Жашківського районного суду Черкаської області від 28 червня 2023 року скасувати.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції з підстав та на умовах, викладених у статті 389 ЦПК України.

Повний текст постанови складений 09 жовтня 2023 року.

Судді