Справа № 361/6837/22
Провадження № 2/361/1761/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 жовтня 2023 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Радзівіл А.Г.

за участю секретаря Коваль О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про оспорювання батьківства та виключення запису про батька з актового запису про народження,

В С Т А Н О В И В:

14 грудня 2022 року позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просив виключити з актового запису № 951 від 11 вересня 2012 р., зробленого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, батьківство ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позов обґрунтований тим, що 09 січня 1999 року Відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Броварської міської ради Київської області, був зареєстрований шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Прізвище подружжя після одруження ОСОБА_2 .

Від цього шлюбу мають двох дітей, дорослу дочку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Одруження з відповідачем виявилося невдалим, поскільки вони не зійшлися характерами, мають різні погляди на життя та сімейні відносини. Кожен з них мав діаметрально протилежні погляди на шлюб та сім`ю.

З березня 2009 року вони з відповідачкою припинили шлюбні відносини та ведення спільного господарства, проживають окремо, мають окремий бюджет, а отже фактично не є сім`єю. Їх діти залишилися проживати з позивачем.

В 2009 році у позивача склалися фактично шлюбні відносини з іншою жінкою.

У 2012 році позивач звернувся до Броварського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Рішенням Броварського міськрайонного суду від 17 липня 2012 року у справі №1007/5452/2012 шлюб між ними розірваний.

У липні 2012 р., йому стало відомо, що відповідач вагітна.

У період зачаття дитини вони з відповідачкою ОСОБА_2 , не проживали однією сім`єю, інтимних стосунків не підтримували.

ІНФОРМАЦІЯ_2 відповідач народила дитину - ОСОБА_3 , батьком якого в свідоцтві про його народження записаний позивач, ОСОБА_1 .

В період їх окремого проживання відповідач спілкувалася з іншими чоловіками. Позивач зазначає, що не є батьком її народженого сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вказана дитина не має з ним кровного споріднення.

Державна реєстрація народження ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , проведена відповідно до ст. 133 СК України, на підставі актового запису про шлюб за № 03 від 09.01.1999 року, складений відділом реєстрації актів цивільного стану Броварського міського управляння юстиції Київської області.

25 січня 2023 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 13 березня 2023 року.

13 березня 2023 року в судовому засіданні позивач ОСОБА_1 заявив клопотання про призначення судової експертизи по встановленню батьківства.

Відповідач ОСОБА_2 проти заявленого клопотання не заперечувала.

13 березня 2023 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. було призначено судово-медичну експертизу, на вирішення експертів було поставлено наступні питання:

Чи являється ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_2 біологічним сином ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_1 ?

01 серпня 2023 року з Відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського бюро судово-медичної експертизи надійшов висновок №103-86-2023 від 21.07.2023 року, згідно якого біологічне батьківство ОСОБА_1 відносно ОСОБА_3 , народженого ОСОБА_2 , виключається.

02 серпня 2023 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. поновлено підготовче засідання та призначено судове засідання на 04 жовтня 2023 року.

В судовому засіданні позивач позов підтримав та просив задовольнити, пояснення надав аналогічні змісту позовної заяви.

Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнала, проти його задоволення не заперечувала.

Представник третьої особи, будучи повідомленою належним чином, подала заяву про розгляд справи у її відсутність.

Суд, вислухавши позивача та відповідача, дослідивши письмові докази у справі, встановивши обставини у справі та виниклі правовідносини, дійшов висновку, що в задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Судом встановлено, що 09 січня 1999 року Відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Броварської міської ради Київської області, був зареєстрований шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , актовий запис №03.

Від цього шлюбу мають двох дітей, дорослих дочку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

17 липня 2012 року рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було розірвано.

ІНФОРМАЦІЯ_2 відповідачка народила дитину - ОСОБА_3 , батьком якого в свідоцтві про його народження записаний позивач, ОСОБА_1 .

Державна реєстрація народження ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , проведена відповідно до ст. 133 СК України, на підставі актового запису про шлюб за № 03 від 09.01.1999 року, складений відділом реєстрації актів цивільного стану Броварського міського управляння юстиції Київської області.

Відповідно до висновку Відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського бюро судово-медичної експертизи №103-86-2023 від 21.07.2023 року, біологічне батьківство ОСОБА_1 відносно ОСОБА_3 , народженого ОСОБА_2 , виключається.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами;2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно ч.1, 2 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно ч.1, 2, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно ч.1, 2 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

За змістом ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

У ч. 1 ст. 121 СК України визначено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 ст. 125 СК України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Згідно із ч. 1 ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини.

Пленум Верховного Суду України у п. 10 постанови №3 від 15 травня 2006 року Про застосування судом окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів роз`яснив, що в судовому порядку батьківство може бути оспорено як у випадках, коли в Книзі реєстрації народжень батьками дитини записано осіб, які перебували у шлюбі між собою (ст. ст. 122, 124 СК України) так і тоді, коли при реєстрації народження дитини її батьком на підставі спільної заяви батьків або заяви чоловіка, котрий визнавав себе батьком, записано особу, яка не перебувала у шлюбі з матір`ю дитини (ст. ст. 126, 127 СК України).

У п. 11 вказаної постанови Пленум Верховного Суду України зазначив, що відповідно до ст. 136 СК України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Для вимог чоловіка про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини позовної давності не встановлено.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 травня 2009 року у справі Калачова проти російської федерації (заява №3451/05, §34) зауважив, що на сьогоднішній день ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини, його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердження або спростування факту оспорювання батьківства.

За таких обставин, суд приходить до обґрунтованого висновку про задоволення позову.

Керуючись ст. 136 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 88, 214-215 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Виключити з актового запису № 951 про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився у місті Бровари, Київської області, складеного 11 вересня 2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, відомості про батька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Радзівіл А.Г.