Провадження №2/760/7934/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2023 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва

у складі головуючого - судді Аксьонової Н.М.,

з участю секретаря судового засідання Тодосюк Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Борозенець Юліана Георгіївна, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Гурова Т.І. звернулася в її інтересах до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Борозенець Ю.Г., в якому просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю в шість місяців для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

В обґрунтування позовних вимог вказала, що позивач з 2000 року постійно проживає в Канаді. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є її колишнім чоловіком. У листопаді 2021 року позивач провідала ОСОБА_2 та через його хворобу змушена була помістила його в хоспіс при лікарні Київський міський клінічний онкологічний центр.

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 01 грудня 2021 року Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), серії НОМЕР_1 .

Після його смерті відповідно до ст.1220 ЦК України відкрилась спадщина на майно, зокрема, на квартиру, що за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала померлому на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 26 березня 2003 року, посвідченого 26 березня 2003 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, зареєстрованим в реєстрі за № 1775.

За життя ОСОБА_2 склав заповіт на випадок своєї смерті на користь позивача, а отже спадкування його майна здійснюється за заповітом.

За заявою позивача від 24 лютого 2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Борозенець Ю. Г. була заведена спадкова справа. Інші спадкоємці не зверталися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини.

За результатом розгляду вказаної заяви приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Борозенець Ю. Г. 03 березня 2023 року було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Несвоєчасне звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини викликане тим, що після повномасштабного вторгнення Російської Федерації вона не змогла приїхати в Україну та особисто подати нотаріусу заяву. Документи, що підтверджують факт смерті та право на спадкування, зберігались у ОСОБА_3 , яка з початком війни виїхала закордон і не змогла надіслати їх позивачу для подальшої подачі в Генеральне консульство України в Торонто з метою оформлення заяви про прийняття спадщини. Потім позивач перенесла операцію через травму ноги, внаслідок чого втратила працездатність. Повторно позивач не змогла записатися на прийом до консула для оформлення заяви про прийняття спадщини через відсутність вільних місць.

Враховуючи те, що позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті колишнього чоловіка та бажає прийняти спадщину, однак, позбавлена можливості отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після його смерті в позасудовому порядку, вона звернулася до суду за захистом своїх прав.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 травня 2023 року справу розподілено судді Аксьоновій Н.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 05 червня 2023 року вказану справу було прийнято до розгляду, відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні, а також витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Борозенець Ю. Г. копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

21 липня 2023 року до суду надійшов відзив відповідача, в якому представник Київської міської ради просив ухвалити рішення згідно чинного законодавства та слухати справу у відсутності представника Київської міської ради.

31 липня 2023 року до суду надійшли витребувані докази.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 07 вересня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлялася належним чином, однак подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутність, в якій зазначили, що підтримують позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, у поданому до суду відзиві просив слухати справу у його відсутність, просив ухвалити рішення згідно чинного законодавства.

Третя особа в судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце судового засідання повідомлялася належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

З`ясувавши доводи та аргументи сторін, обставини, на яких ґрунтуються їх вимоги та заперечення, дослідивши зібрані у справі докази, суд прийшов до такого висновку.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є колишньою дружиною ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу від 07 вересня 1978 року, серія НОМЕР_2 , та копію свідоцтва про розірвання шлюбу від 17 січня 2002 року, серія НОМЕР_3 .

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданим Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 01 грудня 2021 року, серії НОМЕР_1 .

Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Борозенець Ю. Г. від 03 березня 2023 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 у зв`язку із тим, що вона згідно зі ст.1270 ЦК України пропустила передбачений законодавством шестимісячний строк встановлений для прийняття спадщини після смерті колишнього чоловіка ОСОБА_2 .

Позивач, звернувшись до суду з указаним позовом, просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті колишнього чоловіка ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у шість місяці з дня набрання рішенням законної сили, посилаючись на те, що пропустила строк з поважних причин.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Частиною другою статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно з частиною першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Частинами першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Як встановлено судом з наданої до суду копії спадкової справи № 5/2023 стосовно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 позивач 24 лютого 2023 року звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Борозенець Ю. Г. із заявою про прийняття спадщини, однак приватним нотаріусом винесено постанову від 03 березня 2023 року про відмову у вчиненні відповідної нотаріальної дії, оскільки заявницею пропущений шестимісячний строк.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можливе за наявності таких умов: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 6121447св19).

Водночас, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З викладеного вбачається, що спадкоємцю, який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Крім того, Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Такий висновок зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду 13 березня 2020 року у постанові у справі № 314/2550/17.

Так, представник позивача зазначає, що несвоєчасне звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини викликане тим, що після повномасштабного вторгнення Російської Федерації вона не змогла приїхати в Україну та особисто подати нотаріусу заяву. Документи, що підтверджують факт смерті та право на спадкування, зберігались у ОСОБА_3 , яка з початком війни виїхала закордон і не змогла надіслати їх позивачу для подальшої подачі в Генеральне консульство України в Торонто з метою оформлення заяви про прийняття спадщини. Потім позивач перенесла операцію через травму ноги, внаслідок чого втратила працездатність. Повторно позивач не змогла записатися на прийом до консула для оформлення заяви про прийняття спадщини через відсутність вільних місць.

24 лютого 2022 року Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб до 26 березня 2022 року.

Указ Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 25 квітня 2022 року.

Указ Президента України від 18.04.2022 № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 25 травня 2022 року.

Указ Президента України від 17.05.2022 № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 23 серпня 2022 року.

Указ Президента України від 12.08.2022 № 573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 21 листопада 2022 року.

Указ Президента України від 07.11.2022 № 757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 19 лютого 2023 року.

Указ Президента України від 06.02.2023 № 58/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 20 травня 2023 року.

Указ Президента України від 01.05.2023 № 254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 18 серпня 2023 року.

Указ Президента України від 26.07.2023 № 451/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 16 листопада 2023 року.

Як вбачається з нотаріально засвідченої заявою ОСОБА_3 від 26 травня 2023 року оригінал свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , а також інші документи, що підтверджують право на спадкування, зберігались у неї, і вона не змогла їх передати позивачу у зв`язку із виїздом закордон з початком повномасштабного вторгнення.

17 лютого 2022 року Генеральне консульство України в Торонто підтвердило позивачу бронювання запланованого на 01 квітня 2022 року візиту для вчинення нотаріальної дії - складання заяви про прийняття спадщини. В повідомлення наголошувалось про необхідність подання підтверджуючих документів.

Лікарською довідкою від 09 лютого 2023 року підтверджено, що 25 квітня 2022 року позивач отримала перелом гомілковостопного суглоба зі зміщенням, їй було проведене хірургічне втручання, після якого виникли ускладнення та запалення. Згідно з висновком лікаря позивач потребує постійної сторонньої допомоги. Тривалість її непрацездатності залишається невизначеною. Їй може знадобитись друга операція для загоєння навколишніх ран.

За відомостями сайту Міністерства закордонних справ України в Генеральному консульстві України в Торонто вільні слоти для вчинення нотаріального засвідчення підпису на заяві відсутні.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що строк на прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, а саме через віддаленість м. Торонто, де проживає позивач, від м. Києва, повномасштабне вторгнення Російської Федерації, яке завадило позивачу особисто подати нотаріусу заяву, відсутність документів, що підтверджують факт смерті та право на спадкування при зверненні до Генерального консульства України в Торонто, тривалу хворобу позивача ОСОБА_1 та потребу в постійній сторонній допомозі, а також відсутність вільних місць в Генеральному консульстві України в Торонто для вчинення нотаріального засвідчення підпису на заяві.

Встановлені обставини у своїй сукупності об`єктивно перешкоджали позивачу звернутися до нотаріуса із заявою.

Крім того, позивач ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем померлого ОСОБА_2 і суд враховує висновок Верховного Суду, викладений в постанові від 04.03.2020 по справі №133/1880/18, щодо свободи заповіту як фундаментального принципу спадкового права.

Згідно з вимогами статей 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до частини шостої статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідач наведені позивачем обставини не спростував.

Враховуючи викладене, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності,і суд прийшов до висновку, що строк на прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин та у зв`язку із обставинами, які перебували поза її волею, а тому позов необхідно задовольнити та встановити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю три місяці. Такий строк, на думку суду, буде достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Керуючись статтями 2, 10, 12, 13, 15, 141, 76-81, 89, 258, 263, 264, 265, 273, 280, 284, 289, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення подається учасниками справи безпосередньо (частина перша статті 355 ЦПК України) або через суд першої інстанції (п. 15.5 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України) до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи:

- позивач - ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 , адреса фактичного проживання: АДРЕСА_2 );

- відповідач - Київська міська рада ( місцезнаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36).

- третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Борозенець Юліана Георгіївна (02175, м. Київ, вул. Ревуцького, буд. 5, офіс 2,4).

Суддя Солом`янського

районного суду міста Києва Н.М. Аксьонова