Справа № 216/4597/23
провадження №2/216/2033/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2023 року м. Кривий Ріг

Центрально Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Бутенко М.В.,

за участю секретаря судового засідання Клименко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі в залі суду справу в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Криворізької міської ради, третя особа: Перша Криворізька державна нотаріальна контора Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

УСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

У липні 2023 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом до Криворізької міської ради, третя особа: Перша Криворізька державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування поданого позову позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 , який постійно проживав за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач ОСОБА_1 та її рідна сестра ОСОБА_3 є єдиними спадкоємцями їхнього померлого батька та понад дванадцять років мешкають у м. Севастополь. Рідна сестра ОСОБА_3 на спадщину після смерті батька ОСОБА_2 не претендує і таким чином від неї відмовляється, до нотаріуса не зверталася.

У липні 2023 року позивач будучи єдиною спадкоємицею звернулася до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріус відмовив їй у прийнятті заяви, посилаючись на пропущений строк для прийняття спадщини, так як спадкоємець на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем не проживав.

Ураховуючи наведене та вважаючи, що шестимісячний строк для прийняття спадщини позивач пропустила з поважних причин, а саме у зв`язку з повномасштабним вторгненням в Україну збройних сил російської федерації та тимчасової окупації територій, відсутністю транспортного сполучення для цивільних осіб через активні бойові дії, та велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна та тривалу хворобу спадкоємця, просила визначити її додатковий строк протягом трьох місяців для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відзив на позовну заяву до суду не надходив.

Інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою судді від 14 липня 2023 року зазначену позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження (а.с. 20).

Ухвалою судді від 04 серпня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 11.09.2023 року (а.с. 29).

Пояснення учасників справи

Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, від позивача ОСОБА_1 та представника позивача ОСОБА_4 надійшла заява про розгляд справи у їх з позивачем відсутності, позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити (а.с. 28, 43).

Представник відповідача Криворізької міської ради у судове засідання не з`явився, подали заяву від 15.08.2023 року у якій просять слухати справу у відсутність представника виконкому виконавчого комітету Центрально-Міської районної у місті ради (а.с. 31-32).

Представник третьої особа у судове засідання не з`явився, надіславши на адресу суду заяву з проханням проводити розгляд справи у їх відсутності та надала на адресу суду лист від 31.08.2023 року, спадкова справа не заводилась у нотаріальній конторі (а.с. 35-36).

З урахуванням вищезазначеного, суд вважає за можливе провести розгляд справи у судовому засіданні за відсутності сторін на підставі наявних у справі письмових доказів та, у відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України, без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Мотивувальна частина

Фактичні обставини, встановлені судом

Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку позивача, суд дійшов до таких висновків.

За загальним правилом статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

Суд встановив, що ОСОБА_2 є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 , серії НОМЕР_1 від 04.07.2023, де в графі «Батько» записаний ОСОБА_2 (а.с. 7-8, 12). А отже позивач є спадкоємцем першої черги.

ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про його смерть серії НОМЕР_2 , виданим 28.11.2022 Металургійним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністертва юстиції (м. Дніпро), актовий запис № 2883 (а.с. 9).

З матеріалів справи вбачається, що сестра позивача ОСОБА_3 не претендує на спадок після смерті батька, єдиним спадкоємцем після його смерті є позивач по справі, інші спадкоємці відсутні.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

При зверненні позивача до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини, державним нотаріусом Першої Криворізької державної нотаріальної контори Євгенією Шабліян відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв"язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини, про що 06.07.2023 року винесено відповідну постанову (а.с. 11).

ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з ним за вказаною адресою на момент його смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований. Спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилась.

Отже, ОСОБА_2 за час життя заповіту не складав, відсутність заповіту від його імені підтверджується також інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 73495399 від 08.08.2023 (а.с. 36).

Позивачем ОСОБА_1 було пропущено встановлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 через її перебування на території АР Крим, тобто на території не підконтрольній Україні, тому у грудні 2022 року пред`явивши закордонний паспорт України вона не змогла перетнути Російсько-Латвійський кордон. В результаті чого у грудні цього року вимушена була звернутися за отриманням закордонного паспорту РФ для перетину кордону. Через відсутність поштового сполучення між Україною та окупованою АР Крим, тривалою хворобою спадкодавиці, що унеможливило звернутися у встановлені законодавством строки до нотаріальної контори для прийняття спадщини. Причини пропуску шестимісячного строку підтверджуються копією довідки з медичного закладу ТОВ «Медичний центр «АСТРА» м. Севастополя (а.с. 15), а також копією проїзних білетів, наявних в матеріалах справи (а.с. 16-18).

Відповідно до статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 12611265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (стаття 1223 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України).

Зважаючи на наведене, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постановах від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18) та від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20) Верховний Суд зробив висновки про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Водночас, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи спори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суди мають враховувати, що прийняття спадщини є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини потрібними є волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Підставою для визначення судом додаткового строку для подання заяви є виключно наявність поважних причин, тобто таких, які безумовно унеможливлювали вчинення особою дій по прийняттю спадщини. Такі причини та обставини мають існувати об`єктивно, тобто незалежно від особистих уявлень спадкоємця чи сприйняття ним певних фактів.

Встановлений законом шестимісячний строк є цілком розумним та достатнім для вчинення спадкоємцем юридично значимих дій щодо прийняття спадщини, а тому причини, які об`єктивно унеможливлювали вчинення дій щодо прийняття спадщини, мають існувати протягом усього цього строку, або принаймні його істотної частини з такими наслідками, щоб протягом решти строку спадкоємець об`єктивно не мав змоги реалізувати своє право на прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна першорядно стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Звертаючись у суд з даним позовом, позивач посилаються на те, що пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини у зв`язку з зв`язку з тим, що вона не могла своєчасно звернутися з заявою до державної контори з об`єктивних причин, а саме в зв`язку зі складнощами виїзду на непідконтрольну Україні території, введення запровадженого карантину та введення військового стану на території України, що є поважними причинами пропуску цього строку, оскільки вони пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За вказаних вище обставин та враховуючи вимоги чинного законодавства, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів позивача щодо наявності поважних причин пропуску ними строку для прийняття спадщини після смерті їх мати.

Аналізуючи викладене та оцінюючи наявні у справі докази, приймаючи до уваги встановлені судом факти і відповідні ним правовідносини, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини, а тому приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та надання позивачу строку тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Щодо розподілу судових витрат

Згідно п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.

Позивачем при подачі позову сплачено судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

На прохання позивача, суд не стягує з відповідача понесені судові витрати.

На підставі викладеного, ст. ст. 1261, 1270, 1272ЦК України та керуючись ст. ст.12, 13, 81, 200, 263-265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Криворізької міської ради, третя особа: Перша Криворізька державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про визначення додатково строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_3 , додатковий строк тривалістю три місяці (з дня набрання законної сили даним судовим рішенням) для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відомості про сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_3 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Криворізька міська рада, код , місцезнаходження: 50101, м. Кривий Ріг, площа Молодіжна, буд. 17.

Третя особа: Перша Криворізька державна нотаріальна контора, код , місцезнаходження: 50024, м. Кривий Ріг, вул. Петра Калнишевського, буд. 5.

Головуючий суддя: М.В. Бутенко