26.04.2023
Справа № 696/95/23
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2023 року м. Кам`янка

Кам`янський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Білопольської Н.А.,
за участю секретаря Ткачук Т.С.,
позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача ОСОБА_2 ,
відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
представника відповідачів ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участі третьої особи на стороні відповідачів, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: військової частини № НОМЕР_1 Національної гвардії України (м. Київ), батальйон імені Кульчицького, про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до Кам`янського районного суду Черкаської області з вказаним позовом.

Позивач просить встановити факт її спільного проживання з жовтня 2019 року по 02 жовтня 2022 року однією сім`єю без реєстрації шлюбу із ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був призваний на військову службу і ІНФОРМАЦІЯ_2 загинув під час виконання бойового завдання. Встановлення факту проживання однією сім`єю ОСОБА_1 із ОСОБА_6 має для позивача юридичне значення, оскільки дасть їй можливість скористатись правом на отримання одноразової грошової допомоги у разі загибелі військовослужбовця, відповідно до ст.ст. 16, 161 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».

Заслухавши доводи сторони позивача, думку сторони відповідачів у справі, суд дійшов наступних висновків.

За змістом частини першої статті 1 ЦК України цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини, засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників (цивільні відносини). Тобто цивільними є відносини, які відповідають наведеним критеріям.

Відповідно, у порядку цивільного судочинства, за загальним правилом, не підлягають вирішенню спори (розгляду заяви), що виникають не з цивільних, земельних, трудових, сімейних або житлових правовідносин.

Усі інші спори, що виникають у публічно-правових відносинах за участю осіб, підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства виключно у тих випадках, коли безпосередньою нормою процесуального права визначено, що вирішення такого спору належить здійснювати саме в порядку цивільного судочинства.

Вимоги позивача пов`язані з доведенням наявності підстав для визнання (підтвердження) за нею певного соціально-правового статусу, не пов`язаного з будь-якими цивільними правами та обов`язками, їх виникненням, існуванням та припиненням.

Відповідно, за своїм предметом та можливими правовими наслідками такі вимоги пов`язані з публічно-правовими відносинами позивача з державою, а отже, не підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства.

Верховний Суд у своїй постанові від 22 березня 2023 року у справі № 290/289/22-ц зазначив, що такий спір пов`язаний з доведенням наявності підстав для підтвердження за заявником певного соціально-правового статусу щодо призначення та виплати одноразової грошової допомоги сім`ї військовослужбовця, не пов`язаного з будь-якими цивільними правами та обов`язками заявника, їх виникненням, існуванням та припиненням.

Отже, за предметом та можливими правовими наслідками цей спір існує у сфері публічно-правових відносин, а отже, не підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства.

Тож у спірних правовідносинах суд повинен врахувати правову мету звернення позивача до суду, яка полягає у підтвердженні її певного соціального статусу. Такий статус має правове значення виключно у публічно-правових відносинах, оскільки впливає на підтвердження та можливість реалізації прав у сфері соціального забезпечення.

Верховний Суд, врахувавши визначені законом завдання цивільного судочинства, визнає недопустимим ініціювання судового провадження в порядку цивільного судочинства з метою оцінки обставин, які становлять предмет доказування у провадженні в порядку адміністративного судочинства, чи з метою створення поза межами останнього передумов для визнання доказу, отриманого у такому провадженні, належним та допустимим.

У постанові Верховного Суду від 09 листопада 2022 року по справі № 509/6170/20 зазначено, що якщо такий спір вирішити в порядку цивільного судочинства неможливо, суд повинен закрити провадження у справі (або відмовити у відкритті провадження на стадії прийняття поданої заяви) із зазначенням правильного для вирішення такого правового питання виду судочинства.

Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 23 травня 2022 року у справі № 539/4118/19 також виходила з потреби визначати правову природу відносин, що виникли між учасниками справи, віддаючи цьому питанню першочергове значення. Питання про вирішення юрисдикційності спору з`ясовується судами на стадії відкриття провадження у справі, а якщо на стадії відкриття допущено помилку або неможливо було з`ясувати питання юрисдикції, тоді суд на будь-якій стадії розгляду справи вправі закрити провадження з підстав помилкового обрання відповідної юрисдикції. Питання юрисдикції впливає на визначення компетентного суду, належного кола учасників справи, розподіл тягаря доведення тощо, тож має вирішуватися судом пріоритетно до вирішення усіх інших правових питань.

Отже, в ході судового розгляду справи судом встановлено, що заявлені ОСОБА_1 вимоги не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, а тому, з урахуванням наведеного, слід закрити провадження у справі, роз`яснивши позивачу право на звернення з адміністративним позовом до відповідного адміністративного суду.

Керуючись ст.ст. 255, 256, 260, 353 ЦПК України, суд, -

постановив:

Закрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участі третьої особи на стороні відповідачів, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: військової частини № НОМЕР_1 Національної гвардії України (м. Київ), батальйон імені Кульчицького, про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.
Роз`яснити ОСОБА_1 право звернутися з позовом в порядку адміністративного судочинства до Черкаського окружного адміністративного суду.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складення), а якщо ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.А. Білопольська