"26" вересня 2023 р. Справа № 363/915/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2023 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючогосудді Чіркова Г.Є.,

при секретарі Мацьовитій Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом Керівника Вишгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Столичного округу, Пірнівської сільської ради до ОСОБА_1 , про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням,

встановив:

представник позивача звернувся до суду з позовом про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок порушення законодавства в галузі охорони навколишнього природного середовища та незаконної порубки лісу. Обґрунтовуючи позовні вимоги тим, що вироком Вишгородського районного суду Київської області від 24 листопада 2022 року ОСОБА_1 визнано винними у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України. Під час судового розгляду справи цивільний позов до відповідача про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки дерев не пред`являвся, питання про стягнення з нього заподіяної шкоди не вирішувалося. Таким чином, прокурор просить стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони навколишнього природного середовища та незаконної порубки лісу майнову шкоду в розмірі 1 569 730 грн. 71 коп.

Прокурор подав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечив.

Представник Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області подав суду клопотання про розгляд справи у його відсутність.

Представник Державної екологічної інспекції Столичного округу до суду не прибув, повідомлявся належним чином, причини неявки суду не відомі.

Відповідач, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, повторно в судове засідання не з`явився.

Оскільки суд позбавлений можливості відкласти розгляд справи на підставі ст. 223 ЦПК України, в межах строку встановленого ст. 210 ЦПК України, дану справу слід розглянути на підставі наявних доказів в заочному порядку.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Вироком Вишгородського районного суду Київської області від 24 листопада 2022 року, який набрав законної сили, ОСОБА_1 визнано винними за ч. 4 ст. 246 КК України та призначено покарання у виді обмеження волі строком на 5 років.

На підставі ст. 75 КК України ОСОБА_2 від відбування призначеного основного покарання звільнено з випробуванням, якщо він протягом 1 (одного) року не вчинить нового злочину і виконає обов`язки, передбачені статті 76 КК України, зокрема: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання.

Як встановлено згаданим вище вироком, в порушення вказаних вимог закону, у невстановлені досудовим розслідуванням місці та часі, але не пізніше 18 липня 2022 року, у ОСОБА_1 , який не мав жодного передбаченого чинним законодавством дозволу на порубку дерев, виник злочинний умисел на вчинення незаконної порубки дерев у лісах, перевезення незаконно зрубаних дерев, що спричинило тяжкі наслідки, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення внаслідок продажу незаконно зрубаної деревини. З метою реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_1 у невстановлені досудовим розслідуванням місці та часі, але не пізніше 18 липня 2022 року, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, та бажаючи їх настання, діючи з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, запропонував ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за грошову винагороду (200 грн. за 1 м.3 незаконної порубки дерев), здійснити незаконну порубку дерев у лісі, а саме виділі 12 кварталу 137 що є частиною лісового фонду Довгобродівського лісництва ДП «Вищедубечанського лісового господарства», ввівши останніх в оману, не повідомивши що вказані дерева будуть зрубані у лісах незаконно, на що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не будучи обізнаними в дійсних злочинних намірах ОСОБА_1 погодилися.

Так, згідно встановлених домовленостей, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 повинні за допомогою ланцюгових бензопил марок «STIHL» модель «MS 250», та «STIHL» модель «MS 361», здійснювати у виділі 12 кварталу 137 ДП «Вищедубечанського лісового господарства», лісовому масиві відокремлення стовбурів дерев породи береза та граб від кореня, а в подальшому погрузити їх до вантажного автомобіля.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_1 в період часу з 18 липня 2022 року по 21 липня 2022 року, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, та бажаючи їх настання, діючи з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, привіз на легковому автомобілі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до виділу 12 кварталу 137 Довгобродівського лісництва ДП «Вищедубечанського лісового господарства», де надав останнім дві бензопили мастило і бензин та показав які дерева потрібно рубати.

В свою чергу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не усвідомлюючи злочинного умислу ОСОБА_1 , будучи впевненими в тому, що не вчиняють жодних протиправних дій перебуваючи у вищевказаному місці в період часу з 18 липня 2022 року по 21 липня 2022 року здійснили порубку дерев породи «береза повисла» та «граб звичайний» загальною кількістю 242 шт., а саме сироростучих дерев породи «береза повисла» шляхом відокремлення стовбурів від коренів в загальній кількості 242 шт., наступних діаметрів, порід та кількості: № 1 - 35 см.; № 2 - 45 см.; № 3 35 см.; № 4 31 см.; № 5 28 см.; № 6 34 см.; № 7 40 см.; № 8 42 см.; № 9 29 см.; № 10 26 см.; № 11 45 см.; №12 36 см.; №13 27 см.; №14 23 см.; №15 20 см.; № 16 28 см.; №17 29 см.; №18 36 см.; №19 -28 см.; №20 26 см.; № 21 36 см.; №22 16 см.; №23 24 см.; № 24 18 см.; № 25 18 см.; № 26 26 см.; № 27 16 см.; № 28 15 см.; №29 24 см.; (пень від дерева «Граб») №30 24 см.; № 31 29 см.; № 32 28 см.; № 33 18 см.; № 34 15 см.; № 35 22 см.; № 36 20 см.; №37 16 см.; №38 26 см.; №39 21 см.; № 40 19 см.; № 41 6 см.; № 42 4 см.; № 43 30 см.; №44 36 см.; №45 40 см.; № 46 20 см.; № 47 26 см.; №48 31 см.; №49 28 см.; № 50 12 см.; № 51 16 см., № 52 24 см.; №53 16 см.; № 54 21 см.; № 55 15 см.; № 56 19 см.; №57 36 см.; № 58 18 см.; № 59 20 см.; № 60 23 см.; № 61 8 см.; №62 6 см.; № 63 28 см.; № 64 32 см.; № 65 25 см.; № 66 27 см. (пень від дерева «Граб»); № 67 20 см.; № 68 31 см.; № 69 28 см.; № 70 16 см. (пень від дерева «Граб»), № 71 25 см.; № 72 18 см.; №73 30 см.; №74 30 см.; №75 23 см.; №76 20 см.; № 77 22 см.; № 78 37 см.; №79 26 см.; № 80 34 см.; №81 40 см.; № 82 16 см.; № 83 18 см.; №84 14 см.; № 85 14 см.; № 86 36 см.; № 87 24 см.; № 88 17 см.; № 89 36 см.; № 90 32 см.; № 91 32 см.; № 92 26 см.; № 93 39 см.; № 94 47 см.; №95 38 см.; № 96 38 см.; № 97 - 10 см.; № 98 32 см.; № 99 30 см.; № 100 46 см.; № 101 30 см.; № 102 31 см.; № 103 46 см.; № 104 30 см.; № 105 30 см.; №106 34 см.; №107 39 см.; № 108 41 см.; № 109 31 см.; №110 38 см.; № 111 33 см.; № 112 20 см.; № 113 29 см.; № 114 34 см.; №115 50 см.; № 116 38 см.; № 117 48 см.; № 118 40 см.; № 119 30 см.; № 120 37 см.; № 121 45 см.; № 122 40 см.; № 123 31 см.; №124 41 см.; № 125 48 см.; № 126 36 см.; № 127 49 см.; № 128 24 см.; № 129 49 см.; № 130 39 см.; № 131 36 см.; № 132 30 см.; № 133 38 см.; № 134 26 см.; №135 42 см.; № 136 38 см.; № 137 19 см.; № 138 26 см.; №139 23 см.; № 140 31 см.; № 141 25 см.; № 142 29 см.; № 143 27 см.; № 144 39 см.; № 145 32 см.; № 146 56 см.; № 147 - 37 см.; № 148 30 см.; № 149 21 см.; №150 27 см.; № 151 35 см.; № 152 41 см.; № 153 43 см.; № 154 36 см.; № 155 31 см.; № 156 47 см.; № 157 45 см.; № 158 48 см.; № 159 38 см.; № 160 30 см.; № 161 40 см.; № 162 31 см.; № 163 - 22 см.; № 164 46 см.; № 165 39 см.; № 166 53 см.; № 167 35 см.; № 168 22 см.; № 169 17 см.; № 170 15 см.; № 171 40 см.; № 172 40 см.; № 173 36 см.; № 174 26 см.; № 175 40 см.; № 176 41 см.; № 177 30 см.; № 178 31 см.; № 179 47 см.; № 180 50 см.; № 181 43 см.; № 182 35 см.; № 183 36 см.; № 184 42 см.; № 185 33 см.; № 186 36 см.; № 187 40 см.; № 188 40 см.; № 189 38 см.; №190 48 см.; № 191 31 см.; № 192 40 см.; № 193 34 см.; № 194 15 см.; № 195 18 см.; № 196 20 см.; №197 36 см.; № 198 27 см.; № 199 21 см.; №200 36 см.; № 201 - 28 см.; № 202 22 см.; № 203 43 см.; № 204 36 см.; № 205 - 48 см.; № 206 47 см.; № 207 40 см.; № 208 29 см.; № 209 30 см.; № 210 31 см.; № 211 35 см.; № 212 24 см.; № 213 36 см.; № 214 28 см.; № 215 48 см.; № 216 32 см.; № 217 46 см.; № 218 40 см.; № 219 45 см.; № 220 42 см.; № 221 18 см.; № 222 18 см.; № 223 43 см.; № 224 23 см.; № 225 36 см.; № 226 33 см.; № 227 47 см.; № 228 23 см.; № 229 28 см.; № 230 24 см.; № 231 14 см.; № 232 29 см.; № 233 28 см.; № 234 33 см.; № 235 38 см.; № 236 38 см.; № 237 14 см.; № 238 25 см.; № 239 38 см.; № 240 30 см.; № 241 13 см.; № 242 14 см.

В подальшому, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 завантажили зазначену незаконно зрубану деревину на вантажний автомобіль марки «Газон» з реєстраційним номером Д.Н.З. НОМЕР_1 на якому ОСОБА_1 здійснив перевезення вказаної деревини в невстановлене досудовим розслідуванням місце та розпорядився вказаною деревиною на власний розсуд.

Згідно висновку судової інженерно-екологічної експертизи №СЕ-19-22/27063-ЕЛ від 22 вересня 2022 року, розмір збитку (шкоди) завданого внаслідок незаконної порубки лісу, в період часу з 18 липня 2022 року по 21 липня 2022 року в кварталі 137 виділу 12 Добродівського лісництва Державного підприємства «Вищедубечанське лісове господарство» складає 1 575 371 грн. 34 коп.

Відповідно до ч. 3 і ч. 7 ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом, також в інтересах громадян, які через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захистити свої права.

Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до ст. 60 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» особливій охороні підлягають природні території та об`єкти, що мають велику екологічну цінність як унікальні та типові природні комплекси, для збереження сприятливої екологічної обстановки, попередження та стабілізації негативних природних процесів і явищ.

Природні території та об`єкти, що підлягають особливій охороні, утворюють єдину територіальну систему і включають території та об`єкти природно-заповідного фонду, курортні та лікувально-оздоровчі, рекреаційні, водозахисні, полезахисні та інші типи територій та об`єктів, що визначаються законодавством України.

Відповідно до ст. 1 Лісового кодексу України ліс - тип природних комплексів (екосистема), у якому поєднуються переважно деревна та чагарникова рослинність з відповідними ґрунтами, трав`яною рослинністю, тваринним світом, мікроорганізмами та іншими природними компонентами, що взаємопов`язані у своєму розвитку, впливають один на одного і на навколишнє природне середовище. Ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Лісова ділянка - ділянка лісового фонду України з визначеними межами, виділена відповідно до цього Кодексу для ведення лісового господарства та використання лісових ресурсів без вилучення її у землекористувача або власника землі.

Статтею 3 Лісового кодексу України визначено, що лісові відносини в Україні регулюються Конституцією України, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», цим Кодексом, іншими законодавчими актами України, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Згідно із ст. 13 Конституції України, ст. 7 Лісового кодексу України ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.

Згідно зі ст.66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до п. 2 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761 лісорубний або лісовий квиток є основним документом, на підставі якого: здійснюється спеціальне використання лісових ресурсів; ведеться облік дозволених до відпуску запасів деревини та інших продуктів лісу, встановлюються строки здійснення лісових користувань та вивезення заготовленої продукції, строки і способи розчищення лісосік від порубкових решток, а також облік природного поновлення лісу, що підлягає збереженню; ведеться облік плати, нарахованої за використання лісових ресурсів.

Згідно п. 3 вказаного Порядку, лісорубний квиток видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, територіальними органами Держлісагентства на заготівлю деревини під час проведення рубок головного користування на підставі затвердженої в установленому порядку розрахункової лісосіки.

Відповідно до частини першої статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Частиною другою статті 68 цього Закону встановлено перелік порушень законодавства про охорону навколишнього природного середовища, за які може наступати відповідальність.

Згідно з частиною третьою, четвертою статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» законодавством України може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Частиною першою статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди.

Відшкодування збитків завданих унаслідок порушення екологічного законодавства здійснюється у спосіб відновлення майнового стану суб`єктів екологічних правовідносин за рахунок інших суб`єктів, правопорушників вимог екологічного законодавства і має компенсаційний характер, а також застосовується як вид майнової відповідальності, екологічно-правова санкція відповідно до частини четвертої, п`ятої статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», як за порушення екологічно-правових зобов`язань у межах договірної відповідальності, так і за порушення встановлених вимог щодо раціонального використання природних ресурсів, охорони довкілля та забезпечення екологічної безпеки у межах позадоговірн позадоговірної відповідальності.

Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено у статті 1166 Цивільного кодексу України, з аналізу якої слідує, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина 2 статті 1166 Цивільного кодексу України).

Для відшкодування шкоди за правилами статті 1166 Цивільного кодексу України необхідно довести такі елементи: 1. Неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії. 2. Наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо). 3. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. 4. Вина особи, що завдала шкоду.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Відповідно до п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» незаконно добута деревина може бути результатом незаконної порубки лісу, за скоєння якої наступає кримінальна відповідальність. Визнається незаконною порубка дерев і чагарників, вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено.

Згідно з статтею 107 Лісового кодексу України громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства внаслідок незаконної порубки повинен нести відповідач, який в судовому порядку визнаний винним.

Статтею 13 Конституції України та статтею 7 Лісового кодексу України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією . Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності. Суб`єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування у повному обсязі, до яких відносяться витрати, які особа мусить зробити для відновлення пошкодженого майна.

Оскільки вироком Вишгородського районного суду Київської області відповідача визнано винним у вчинення кримінального правопорушення, суд доходить висновку, що на нього слід покласти цивільну відповідальність по відшкодуванню майнової шкоди в розмірі 1 569 730 грн. 71 коп., яку він завдав своїми неправомірними діями.

За таких обставин судом виявлено порушене право позивача, яке підлягає захистові, а пред`явлений позов задоволенню.

Відповідно ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Оскільки, позивач, на підставі ст. 5 Закону України «Про судовий збір» при зверненні до суду з вказаним позовом звільнений від сплати судового збору, тому згідно ст.141 ЦПК України, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави.

На підставі викладеного та керуючись статтями 259, 265, 268, 280 ЦПК України,

вирішив:

позовну заяву задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони навколишнього природного середовища та незаконної порубки лісу майнову шкоду в розмірі 1 569 730 (один мільйон п`ятсот шістдесят дев`ять тисяч сімсот триста) грн. 71 (сімдесят одну) коп.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 23 545 (двадцять три тисячі п`ятсот сорок п`ять) грн. 96 (дев`яносто шість) коп.

Повне судове рішення складено 04 жовтня 2023 року.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з складання повного тексту.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складання повного тексту.

Позивач: Керівник Вишгородської окружної прокуратури, знаходиться за адресою: Київська область, м. Вишгород, вул. Кургузова, 13.

Державна екологічна інспекція Столичного округу, , знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Солом`янська, 1.

Пірнівська сільська рада Вишгородського району Київської області, , знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, с. Пірнове, вул. Спортивна, 1.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя