Справа № 404/3855/22
Номер провадження 2/404/943/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2023 року Кіровський районний суд міста Кіровограда

в складі: головуючого судді Кулінка Л.Д.

за участю секретаря Шевчук Д.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 у липні 2022 року звернулась до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 частки з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з моменту звернення до суду і до досягнення ним повноліття. Позов мотивований тим, що позивач та відповідач мають спільну дитину ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає разом з позивачем та знаходиться на її утриманні. Зазначила, що відповідач матеріальну допомогу на утримання дитини в добровільному порядку надавати відмовляється. Зазначила, що одна не може забезпечити дитині належний рівень життя, а відтак звернулась до суду з позовом про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини.

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 16 вересня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позову (а.с.13).

На виконання вимог ухвали судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 16 вересня 2022 року позивачем подано позовну заяву (вх. № 25990 від 20.09.2022 року) якою усунуто недоліки вказані в ухвалі судді від 16.09.2022 року (а.с.19-24).

У зв`язку з чим, ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 04 листопада 2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання (а.с. 25).

В судове засідання позивач не з`явилась, позивачем та її представником подані до суду клопотання (вх. № 32283 від 10.11.2022 року; вх. № 34315 від 18.09.2023 року) про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, та підтримання позовних вимог, проти винесення заочного рішення по справі не заперечують (а.с. 26, 73).

Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання, повідомлений належним чином (а.с. 72), про причини неявки суд не повідомив, клопотань, заяв, відзиву на позов не подавав.

Відповідно до частин сьомої, восьмої статті 128 Цивільного процесуального кодексу України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідачу направлялась повістка про виклик до суду на адресу, зазначену в позовній заяві, а також відповідача про розгляд справи було повідомлено в порядку, передбаченому частиною одинадцятою статті 128 Цивільного процесуального кодексу України.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи та досліджені в судовому засіданні докази, суд встановив таке.

Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , серія НОМЕР_1 , виданого 23.01.2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкова реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції (актовий запис № 158), батьками дитини, є ОСОБА_2 та ОСОБА_4 (а.с. 5).

Рішенням Дзержинського районного суду міста Харкова 10 серпня 2016 року шлюб, між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , зареєстрований 21.06.2014 року у Ленінському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 276, розірвано. Після розірвання шлюбу ОСОБА_4 залишено прізвище « ОСОБА_5 » (а.с.21).

Внаслідок укладення іншого шлюбу позивач змінила прізвище, зокрема, Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 30 серпня 2019 року зареєстровано шлюб між ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що складено відповідний актовий запис № 3638. Прізвище після реєстрації шлюбу чоловіка: ОСОБА_8 , дружини: ОСОБА_8 . Зазначене підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 від 30.08.2019 року (а.с. 20).

Таким чином, сторони мають спільну малолітню дитину, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає разом з позивачем та знаходиться на її утриманні, що підтверджено довідками від 31.03.2022 року № 3525-, та № 3525- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи (а.с.6-7) та не заперечується відповідачем.

За статтею 19 Конвенції про права дитини, яка ратифікована постановою Верховної Ради України №789-ХІІ від 27 лютого 1991 року, набула чинності в Україні з 27 вересня 1991 року і відповідно до статті 9 Конституції України є складовою національного законодавства, держави-учасниці, які її підписали, взяли на себе зобов`язання вживати усіх необхідних законодавчих та інших заходів з метою захисту дитини від неналежного піклування з боку батьків чи будь-якої іншої особи.

Одним із способів захисту прав малолітньої або неповнолітньої дитини при ухиленні батьків від обов`язку її утримувати є законодавчо передбачена можливість судового стягнення коштів на їх утримання.

Так, відповідно до статті 180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Статтею 181 Сімейного кодексу України визначено способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину. Способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів (частини перша третя статті 181 Сімейного кодексчу України).

Відповідно до частин першої, другої статті 182 Сімейного кодексу України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Частиною першою статті 183 Сімейного кодексу України визначено, що частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

На підставі вищевикладеного, враховуючи, що обов`язок утримувати дітей є рівною мірою обов`язком як матері, так і батька, при цьому суд враховує, що діти проживають з позивачем і знаходяться на її утриманні, суд вважає, що позовні вимоги про стягнення аліментів на утримання дітей є обґрунтованими, ґрунтуються на вимогах закону та підлягають задоволенню.

Пунктом 1 частини першої статті 430 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що рішення суду в частині стягнення аліментів підлягає негайному виконанню в межах суми платежу за один місяць.

Крім того, представником позивача подано до суду заяву (вх. № 34392 від 18.09.2023 року) про стягнення з відповідача витрати на професійну правничу допомогу в сумі 3000,00 грн. (а.с.74-76).

Частиною восьмою статті 141 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Згідно з частиною третьою статті 137 Цивільного процесуального кодексу України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до частини четвертої статті 137 Цивільного процесуального кодексу України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (частина п`ята статті 137 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до частини п`ятої статті 137 Цивільного процесуального кодексу України зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони у разі, на її думку, недотримання вимог стосовно співмірності витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19) зроблено такі висновки: «розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися у ці правовідносини. Із запровадженням з 15 грудня 2017 року змін до Цивільного процесуального кодексу України законодавцем принципово по новому визначено роль суду у позовному провадженні, а саме: як арбітра, що надає оцінку тим доказам та доводам, що наводяться сторонами у справі, та не може діяти на користь будь-якої із сторін, що не відповідатиме основним принципам цивільного судочинства.

… саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог, що виключає ініціативу суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній із сторін без відповідних дій з боку такої сторони. […] Принцип змагальності знайшов свої втілення, зокрема, у положеннях частин п`ятої та шостої статті 137 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до яких саме на іншу сторону покладено обов`язок обґрунтування наявність підстав для зменшення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, а також обов`язок доведення їх неспівмірності».

Позивачем на підтвердження витрат на правничу допомогу надано договір про надання правничої допомоги від 21.05.2023 року (а.с.61), розрахунок суми гонорару за надану правничу (правову) допомогу, відповідно до якого ОСОБА_1 , згідно договору б/н від 21.05.2023 року надано правничу допомогу на суму 3000,00 грн. Зазначену суму позивач сплатила, що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордеру від 30.05.2023 року (а.с.63).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача витрати на правничу допомогу в сумі 3000,00 грн.

Судові витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача у відповідності до вимог частини другої статті 141 Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 180, 181, 182, 183, 191 Сімейного кодексу України, статтями 3, 4, 7, 10, 11, 76-80, 141, 258, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини, задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , аліментів на утримання малолітньої дитини, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 частки з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з 25 липня 2022 року і до досягнення дитиною повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір в сумі 992,40 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на правничу допомогу в сумі 3000,00 грн.

Рішення в частині стягнення аліментів в межах суми платежів за один місяць підлягає негайному виконанню.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відомості про учасників:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ; місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 ; місце проживання: АДРЕСА_3 ;

Повний текст рішення суду складено 18.09.2023 року.

Суддя Кіровського районного

суду міста Кіровограда Людмила КУЛІНКА

Суддя Кіровського Л. Д. Кулінка

районного суду

м.Кіровограда