Справа № 643/9925/23
Провадження № 2-з/643/58/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.09.2023

Суддя Московського районного суду м. Харкова Олійник О.О., розглянувши без повідомлення учасників справи заяву про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Московського районного суду м. Харкова з позовною заявою, в якій просить стягнути з ОСОБА_2 на її користь аванс у сумі 584 960 грн., штраф у розмірі 584 960 грн. та судові витрати.

Ухвалою суду від 26.09.2023 року було відкрито провадження по справі.

Позивач, також, 25.09.2023 року разом із позовною заявою звернувся до суду із заявою про забезпечення позову в якій просить суд накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 ) що належить на праві власності ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_2 ) шляхом заборони будь-яким особам вчиняти будь які дії щодо квартири АДРЕСА_1 .

Заява про забезпечення позову обгрунтована наступним.

Як нам стало відомо, представник позивача - адвокат Павлюк Ігор Олександрович здійснив витяг з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та позивач довідався, що відповідач у справі ОСОБА_2 навмисно ухилилася від укладання основного договору купівлі-продажу та уклала 07 вересня 2023 (номер запису про іпотеку: 51650915 Державний реєстратор: приватний нотаріус Феденко Марина Володимирівна, Харківський міський нотаріальний округ, Харківська обл.) іпотечний договір, серія та номер: 642, виданий 07.09.2023, видавник: Феденко М.В., приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області; договір, що обумовлює основне зобов`язання, серія та номер: б/н, виданий 07.09.2023, видавник: ОСОБА_3 / ОСОБА_2 ; Підстава внесення запису: Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 69201221 від 07.09.2023 18:49:12, приватний нотаріус Феденко Марина Володимирівна, Харківський міський нотаріальний округ, Харківська обл. строк виконання основного зобов`язання: 07.09.2024, розмір основного зобов`язання: 395200,00 гривня; Відомості про суб`єктів: Іпотеко держатель: ОСОБА_3 ; Іпотекодавець: ОСОБА_2

В обґрунтування клопотання посилалася на те, що невжиття заходів забезпечення позову може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права позивача на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Вважаємо, що застосування заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту та заборони вчиняти будь які дії відносно предмету спору, а саме квартири , яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 (сто сімдесят два) є співрозмірним позовним вимогам позивача при стягненні грошових коштів в загальному розмірі 1169 920, 00 грн. (один мільйон сто шістдесят дев`ять тисяч дев`ятсот двадцять гривень 00 коп.).

Оскільки є всі підстави вважати, що відповідач навмисно не з`явився на укладання основного нотаріального договору купівлі продажу квартири , яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 (сто сімдесят два) та з метою унеможливлення укладання основного договору купівлі - продажу, а в подальшому виконання рішення суду щодо суттєвої суми стягнення грошових коштів уклав іпотечний договір, серія та номер: 642, виданий 07.09.2023, видавник: ОСОБА_4 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області; договір, що обумовлює основне зобов`язання, серія та номер: б/н, виданий 07.09.2023, видавник: ОСОБА_3 / ОСОБА_2

Суд, вивчивши матеріали заяви про забезпечення позову з додатками разом з матеріалами позову, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 звернулась до Московського районного суду м. Харкова з позовною заявою, в якій просить стягнути з ОСОБА_2 на її користь аванс у сумі 584 960 грн., штраф у розмірі 584 960 грн. та судові витрати. Це зобов`язання виникло у відповідачки у зв`язку з укладенням сторонами попереднього договору від 28.06.2023 року відповідно до якого сторони зобов`язуються укласти договір купівлі-продажу квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 у строк не пізніше 28 серпня 2023 року до 16 години 00 хвилин включно за суму, що буде еквівалентна 17 000 доларів США.

Відповідно до п. 3 зазначеного попереднього договору позивачка передала відповідачці аванс у сумі 16 000 доларів США.

Відповідно до п. 5 вказаного попереднього договору, якщо відповідач відмовиться продати зазначену квартиру позивачу у зазначений у договорі термін, то відповідач зобовязана у триденний строк повернути позивачці аванс та сплатити штраф у 100% розмірі від цієї суми.

Було відкрито провадження у справі.

У заяві про забезпечення позову зазначено, що до неї додано, зокрема, витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, однак відповідно до акту суду про відсутність додатку від 25.09.2023 року встановлена відсутність даного витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно як додатку до заяви.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 ЦПК України заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Види заходів забезпечення позову визначені ч. 1 ст. 150 ЦПК України.

Згідно ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Забезпечення позову - це заходи припинення дій, які можуть утруднити виконання майбутнього рішення суду чи зробити його виконання неможливим, і повинні гарантувати можливість реалізації позовних вимог у разі задоволення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При розгляді заяви про забезпечення позову суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитись, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12.02.2020 по справі № 381/4019/18 висловила висновки щодо застосування норм права, згідно яких співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При цьому наявність чи відсутність фактів, якими обґрунтовуються позовні вимоги, суд установлює під час ухвалення рішення по суті спору, в зв`язку з чим відсутні підстави для відмови у вжитті заходів забезпечення позову з огляду на недоведеність або необґрунтованість заявлених позовних вимог. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Судом встановлено, що заявниця не довела того факту, що відповідачем був укладений договір іпотеки на який вона посилається у своїй заяві як на підставу для накладення арешту на квартиру, оскільки нею не було надано до заяви витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, за відсутності якого суд позбавлений можливості оцінити цей документ як доказ під час вирішення заяви про забезпечення позову.

З наявних у суду матеріалів справи у суду відсутні дані щодо навмисного ухилення від укладання основного договору купівлі-продажу квартири шляхом укладання 07 вересня 2023 року договору іпотеки на квартиру, яка була предметом попереднього договору, оскільки доказів таких фактів суду не надано.

Будь-яких інших доказів, які б свідчили про наявність підстав для задоволення заяви про забезпечення позову в матеріалах справи відсутні.

За таких обставин, суд вважає, що на даний час позивачка не довела існування реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Отже, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову.

Керуючись статтями 149, 150, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви про забезпечення позову шляхом накладання арешту на квартиру АДРЕСА_1 ) що належить на праві власності ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_2 ) шляхом заборони будь-яким особам вчиняти будь які дії щодо квартири АДРЕСА_1 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя - О.О. Олійник