Провадження № 2/175/1308/23
УХВАЛА

"11" вересня 2023 р. смт. Слобожанське

Суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Журавель Т.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 через свого представника звернулася до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 31.07.2023 року справу передано за підсудністю на розгляд до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.09.2023 року справу передано у провадження судді Журавель Т.С.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя вважає, що позовну заяву необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк для виправлення недоліків з наступних підстав.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення вищенаведеної норми, позивачем не додано квитанцію про сплату судового збору.

З позовної заяви вбачається, що позивач звернулася до суду з такими вимогами: стягнути суму заборгованості за договором про поділ спільного майна подружжя, загальна сума 715447,97 грн; визнати земельну ділянку № НОМЕР_1 , площею 0,0384 га, що розташована за адресою: Дніпропетровська область, Дніпропетровський район, Кіровська селищна рада, с/т «Сфера-2», кадастровий номер: -01-014-0346, особистою власністю ОСОБА_2 ; стягнути з ОСОБА_2 компенсацію вартості частини вищевказаної земельної ділянки; стягнути з ОСОБА_2 компенсацію вартості внеску в статутний капітал ТОВ «УКРКОМПОЗИТ» () у розмірі 250,00 грн; стягнути з ОСОБА_2 компенсацію вартості внеску в статутний капітал ТОВ «УКРКОМПОЗИТ+» () у розмірі 250,00 грн; стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1/2 частину отриманих доходів (дивідендів) від діяльності ТОВ «УКРКОМПОЗИТ» () та ТОВ «УКРКОМПОЗИТ+» ().

Таким чином, позивачем заявлено шість вимог майнового характеру.

Згідно п.п. 1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 2684 грн.

Суддя звертає увагу на те, що у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю цього майна. При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» на підтвердження оцінки проведеної оцінки майна складається звіт (акт про оцінку майна).

Статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна. Нормативно-правовими актами з оцінки майна можуть бути передбачені строки дії звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) від дати оцінки або дати її затвердження (погодження) замовником.

Методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України (ч. 1 ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Акт оцінки майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна, здійсненої суб`єктом оціночної діяльності - органом державної влади або органом місцевого самоврядування самостійно. Якщо процедурами з оцінки майна для складання акта оцінки майна передбачене попереднє проведення оцінки майна повністю або частково суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, звіт про оцінку такого майна додається до акта оцінки майна. Акт оцінки майна підлягає затвердженню керівником органу державної влади або органу місцевого самоврядування.

В порушення вказаних вимог закону в доданих до позовної заяви матеріалах відсутній документ про грошову оцінку земельної ділянки № НОМЕР_1 , площею 0,0384 га, що розташована за адресою: Дніпропетровська область, Дніпропетровський район, Кіровська селищна рада, с/т «Сфера-2», кадастровий номер: -01-014-0346 на момент звернення до суду, що в свою чергу унеможливлює суд визначити ціну позову та розмір судового збору, належного до сплати за вимоги про стягнення компенсації вартості земельної ділянки.

Також суддя звертає увагу на те, що вартість частки учасника (засновника) підприємства має відповідати ринковій вартості активів товариства за вирахуванням ринкової вартості його зобов`язань (тобто вартості чистих активів підприємства), пропорційній до частки засновника в статутному капіталі.

При цьому до позовної заяви не додано підтвердження вартісної оцінки даного майна товариства. Крім того, згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, засновником юридичної особи ТОВ «Укркомпозит», та ТОВ «Укркомпозит», є ОСОБА_3 , розмір частки засновника: 1000 грн.

Таким чином в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_2 взагалі робив внесок у статутний капітал ТОВ «Укркомпозит» у розмірі 500 грн.

У зв`язку з тим, що суд не наділений правом визначати ціну позову, позивач повинен надати суду оцінку (висновок про вартість) майна на день подачі позову, докази того, що ОСОБА_2 робив внесок у статутний капітал ТОВ «Укркомпозит», підтвердження вартості активів товариства, пропорційній частці засновника в статутному капіталі та сплатити судовий збір з урахуванням ціни позову за майнову вимогу, згідно вимог Закону України «Про судовий збір».

У відповідності до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням вищенаведеного, суддя вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя слід залишити без руху та встановити позивачу десятиденний строк, з дня отримання копії цієї ухвали для усунення вищевказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 185, 258-261 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу для усунення зазначених недоліків десятиденний строк з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених недоліків у встановлений строк, заява вважатиметься неподаною і буде йому повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу та його представнику.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Т. С. Журавель