Справа № 570/2594/22
Номер провадження 2/570/158/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" вересня 2023 р. Рівненський районний суд Рівненської області у складі:

судді Гнатущенко Ю.В.

з участю секретаря судових засідань Іллюк С.Р.,

представників позивача в режимі відеоконференції адвокатів Ковальчука А.В., Єрмолова Є.М.,

представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Курило Р.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м.Рівне цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Деренько Романа Івановича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 про визнання угоди недійсною , визнання незаконним виникнення права власності, скасування реєстраційних дій, -

в с т а н о в и в :

У провадженні суду перебуває вищезазначена цивільна справа.

01.12.2022 року від представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Курило Р.М. до суду надійшли письмові пояснення, в яких він просить суд звернути увагу на подану позивачем АТ КБ "Приватбанк" уточнену позовну заяву від 19.09.2022 року, в якій серед заявлених вимог міститься позовна вимога №2, в якій позивач просить суд визнати незаконним виникнення 28.11.2018 року права власності у ОСОБА_1 на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 246.

01.03.2023 року ухвалою суду уточнену позовну заяву від 19.09.2022 року залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня вручення даної ухвали.

16.03.2023 року до суду надійшла уточнена позовна заява АТ КБ "Приватбанк" у новій редакції, зі змісту позовних вимог якої вбачається, що позивачем заявлено 2 позовні вимоги немайнового характеру: про визнання недійсним договору купівлі-продажу приміщення та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно.

Тобто, уточнена позовна заява від 16.03.2023 року не містить вимогу №2, в якій позивач просить суд визнати незаконним виникнення 28.11.2018 року права власності у ОСОБА_1 на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 246.

У підготовчому судовому засіданні представники позивача адвокати Ковальчук А.В. та Єрмолов Є.М. просять суд прийняти уточнену позовну заяву (у новій редакції), яку долучили до заяви про усунення недоліків позовної заяви (на виконання ухвали судді про залишення позовної заяви без руху від 01.03.2023 р.) вх. 4506 від 16.03.2023 р. Одночасно пояснюють, що вказана уточнена позовна заява підписана адвокатом Єрмоловим Є.М. саме 06.03.2023 р., а не як помилково вказано у тексті "06.03.2022". Також вказують про об`єднання у позовній заяві двох вимог немайнового характеру та відповідно понесення позивачем судових витрат у вигляді сплаченого судового збору у розмірі 9 924 грн.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Курило Р.М. заперечив можливість прийняття вказаної уточненої позовної заяви (у новій редакції), яку долучено до заяви про усунення недоліків позовної заяви (на виконання ухвали судді про залишення позовної заяви без руху) вх. 4506 від 16.03.2023 р. Вважає, що її слід повернути, оскільки позивачем не виконано у належний процесуальний спосіб ухвалу суду від 01.03.2023 року, якою уточнену позовну заяву від 19.09.2022 року залишено без руху. В ухвалі суду від 01.03.2023 р. викладено спосіб усунення недоліків, а позивачі на власний розсуд подали уточнену позовну заяву, зменшивши кількість позовних вимог. Крім того, вважає, що заявлені позовні вимоги в уточненій позовній заяві, яка подана на виконання ухвали про залишення без руху, носять майновий характер, оскільки передбачають вибуття з власності відповідача ОСОБА_1 нерухомого майна, що порушить баланс його прав та інтересів, він перестане бути власником. У зв`язку з цим наводить судову практику, а саме ухвалу ВС від 18.08.2023 р. у справі №569/21863/21 (№61-10274ск23). Крім того, остання уточнена позовна заява датована "06.03.2022". Пояснює, що саме дії представників позивача щодо подачі ними процесуальних заяв з порушенням норм ЦПК України призводять до порушення процесуальних строків розгляду справи.

Інші учасники справи у підготовче судове засідання не з`явилися, судом було вжито належних заходів щодо їх повідомлення про дату, час та місце його проведення.

У підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви (пункт 3 частини другої статті 197 ЦПК України).

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого позову (ще одного позову), чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстави позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року у справі №405/3360/17).

Відповідно до п.2 ч.1 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Крім того, відповідно до ч.5 ст.49 ЦПК України У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Такі докази суду надані одночасно з подачею заяви про уточнення позовних вимог.

Крім того, позивачем у первісній позовній заяві було заявлено 4 позовні вимоги немайнового характеру, за кожну з яких було сплачено судовий збір на загальну суму 9924 грн.

З огляду на зазначене, враховуючи, що представник позивача подав заяву про уточнення позовних вимог (в якій зменшив позовні вимоги) до початку розгляду справи по суті, суд вважає можливим прийняти таку заяву про уточнення позовних вимог.

Щодо заперечень представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Курило Р.М. про необхідність сплати судового збору за пред`явлені позовні вимоги, що мають майновий характер, то слід вказати, що згідно судової практики, а саме постанови КГС від 19.12.2019 у справі №926/358/19, п.85 вказано, що вимоги про визнання недійсними договорів купівлі-продажу та скасування рішення про державну реєстрацію прав ВС уважає такими, що не підлягають вартісній оцінці та є немайновими.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зазначено, що «майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості -визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці».

Предметом позову у справі, є визнання недійсним договору купівлі продажу та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме

Суд зазначає, що згідно з положеннями ст.2 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

За змістом наведеної норми, державна реєстрація прав, не є підставою набуття права власності, а є лише засвідченням державою вже набутого особою права власності, що унеможливлює ототожнення факту набуття права власності з фактом його державної реєстрації. При дослідженні судом обставин існування в особи права власності, необхідним є, передусім, встановлення підстави, на якій особа набула таке право, оскільки сама по собі державна реєстрація прав, не є підставою виникнення права власності, такої підстави закон не передбачає. Аналогічну позицію містить Постанова Верховного Суду від 24.01.2020 у справі №910/10987/18.

Відповідно до ч.3 ст.26 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому п.1 ч.7 ст.37 цього Закону, на підставі рішення Міністерства юстиції України, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію набуття речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження припиняються. У разі, якщо в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, наявні відомості про речові права, обтяження речових прав, припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації, або якщо відповідним судовим рішенням також визнаються речові права, обтяження речових прав, одночасно з державною реєстрацією припинення речових прав чи обтяжень речових прав, проводиться державна реєстрація набуття відповідних прав чи обтяжень. При цьому, дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними.

Як убачається зі змісту уточненої позовної заяви, позовні вимоги позивача стосуються порушення прав іпотекодержателя нерухоме майно, тобто блага, що не підлягає грошовій оцінці. Майновою ж вимогою є визнання права власності на таке майно, яке було відчужено.

Разом з тим, з позовними вимогами щодо визнання права власності позивач в уточненій позовній заяві не звертається, а відтак, суд вважає, мотивацію представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Курило Р.М. помилковою щодо необхідності сплати судового збору позивачем як за майновий спір.

Щодо посилання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Курило Р.М. у своїх усних запереченнях на ухвалу ВС від 18.08.2023 р. у справі №569/21863/21 (№61-10274ск23), то зі змісту вказаної ухвали суду вбачається наступне: «Як вбачається зі змісту касаційної скарги, ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Лук`янова М. Л., оскаржує судове рішення в частині вирішення апеляційним судом однієї вимоги немайнового характеру (визнання недійсним договору про припинення права на аліменти від 24 грудня 2019 року) та двох вимог майнового характеру (припинення права власності ОСОБА_4 на 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 та на 1/2 частки квартири АДРЕСА_2 )".

З підстав наведеного, суд робить висновок про те, що позовні вимоги про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, як і вимога про визнання недійсним договору купівлі продажу, в цій справі не мають ознак майнових вимог.

Отже, ухвала суду від 01.03.2023 р. про залишення уточненої позовної заяви без руху доставлена на електронну пошту представника заявника 03.03.2023 р.

07.03.2023 р. представником позивача адвокатом Єрмоловим Є.М. подано клопотання про продовження строку для усунення недоліків.

Відповідно до ст. 127 ЦПК України 1. Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

2. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

3. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

16.03.2023 року до суду надійшла уточнена позовна заява АТ КБ "Приватбанк" у новій редакції, зі змісту позовних вимог якої вбачається, що позивачем заявлено 2 позовні вимоги немайнового характеру: про визнання недійсним договору купівлі-продажу приміщення та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, яка надіслана позивачем 08.03.2023 р. учасникам процесу та до суду 09.03.2023 р.

Керуючись ст. ст. 49, 127, ч.12 ст.187, 260 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Продовжити розгляд цивільної справи №570/2594/22.

Прийняти уточнену позовну заяву представника позивача АТ КБ "Приватбанк" Єрмолова Є.М., яка надійшла до суду 16.03.2023 р. вх. 4506.

У подальшому розглядати справу з урахуванням уточненої позовної заяви представника позивача АТ КБ "Приватбанк" Єрмолова Є.М., яка надійшла до суду 16.03.2023 р. вх. 4506.

Клопотання представника позивача АТ КБ "Приватбанк" Єрмолова Є.М. вх. ЕП-1294/23-Вх від 07.03.2023 р. про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви задоволити.

Копію ухвали надіслати учасникам судового розгляду.

Визначити відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити, що у відповідності до статті 192 ЦПК України у п`ятиденний строк з дня вручення цієї ухвали третя особа, яка не заявляє самостійних вимоги щодо предмета спору, має право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву.

Учасники справи мають право надати відповідь на такі пояснення до закінчення підготовчого провадження.

Оголосити перерву у підготовчому судовому засіданні до 10.10.2023 року 14 год. 00 хв., яке відбудеться у приміщенні Рівненського районного суду Рівненської області (м.Рівне, вул.С.Петлюри, 10).

Викликати учасників процесу в судове засідання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повне судове рішення - ухвала суду - виготовлено 18.09.2023 р.

Суддя Гнатущенко Ю.В.