Справа № 214/6591/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 вересня 2023 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Сіденко С.І.,

за участю секретаря судового засідання Чаплиги О.О.,

представника позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2

у відсутність позивача ОСОБА_3

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

встановив:

позивач ОСОБА_3 звернулася до суду з вищезазначеним позовом до відповідача ОСОБА_2 та просить суд визнати спільною власністю подружжя та поділити їх спільне майно, а саме транспортний засіб Mitsubishi Lancer 2009 року випуску номерний знак НОМЕР_1 , стягнувши з відповідача грошову компенсацію вартості 1/2 частки транспортного засобу з урахуванням офіційного індексу інфляції у сумі 161 889/,75 грн., посилаючись на припинення шлюбних відносин між сторонами та спір з приводу майна.

Ухвалою суду від 06 вересня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Третя особа ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 та просить суд визнати укладеним усний договір від 18.08.2018 дарування автомобіля особистого користування, та просить визнати автомобіль Mitsubishi Lancer 2009 року випуску номерний знак НОМЕР_1 дарунком її сину ОСОБА_2 .

У судовому засіданні представник позивача проти долучення до первісного позову ОСОБА_5 позову третьої особи ОСОБА_4 заперечував з підстав, викладених у відзиві.

Відповідач не заперечував проти долучення позову третьої особи та вступ до справи.

Вислухавши думки учасників процесу, дослідивши вказану заяву, суд дійшов таких висновків.

За змістом частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Вимогами статті 52 ЦПК України передбачено, що треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

За загальним правилом позовна заява третьої особи повинна відповідати загальним вимогам, що містяться у статтях 175-177 ЦПК України.

Оскільки у правовому статусі треті особи, що заявляють самостійні вимоги, прирівнюються до позивача, то і відповідно всі правові наслідки, які застосовуються до неналежно поданої позивачем позовної заяви, поширюють свою дію і на позов, поданий такими особами. Зокрема, суд може залишити позовну заяву без руху, повернути позовну заяву, відмовити у відкритті провадження або постановити ухвалу про прийняття позову третьої особи до спільного розгляду з первісним позовом та об`єднання вимог в одне провадження (постанова Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 756/15401/16-ц (провадження № 61-48906св18).

Так, позовна заява третьої особи ОСОБА_4 не відповідає вимогам ЦПК України.

Положеннями статті 42 ЦПК України передбачено склад учасників справи у справах позовного провадження це сторони (позивач та відповідач ст. 48 ЦПК України) та треті особи.

У тексті позовної заяви ОСОБА_4 зазначено відповідачем ОСОБА_2 , третьою особою без самостійних вимог на стороні позивача ОСОБА_6 , однак процесуальний статус ОСОБА_3 , у тексті позовної заяви не визначений вона указана позивачем за первісним позовом, однак не указаний її процесуальний статус у цьому позові.

Таким чином, ОСОБА_4 слід привести вимоги відповідно до зазначеного, вказавши в позовній заяві правильним склад учасників справи.

Крім того, відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI. На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Статтею 4 Закону № 3674-VI передбачено сплату судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, поданою фізичною особою або фізичною особою підприємцем у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, поданою фізичною особою або фізичною особою підприємцем у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як вбачається з тексту позову, ОСОБА_4 звертається до суду з двома вимогами: про визнання укладеним усним договору дарування та визнання спірного автомобіля дарунком, однак судовий збір не сплачено за жодну з вимог: позивач просить звільнити її від сплати судового збору посилаючись на складне матеріальне становище.

Відповідно до підпункту «г» пункту 2 частин першої та частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення, у справі, якщо позивачами є члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно із частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Відповідно до статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини на які вона посилається, як на підставу своїх вимог.

Проте, наведені в обґрунтування заявленого клопотання доводи не можуть слугувати достатньою підставою для задоволення клопотання, оскільки ОСОБА_4 не надано довідку про її річний дохід, що унеможливлює встановлення розміру річного доходу за 2022 рік. Отже, позивачем не надано доказів відсутності можливості сплатити судовий збір.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 30 жовтня 2020 року у справі № 373/2257/18 (провадження № 61-15136ск20).

Так відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 9901/77/20 (провадження № 11-131заі20), для звільнення від сплати судового збору відповідно до вимог пункту 1 частини першої статті 8 Закону № 3674-VI необхідно надати довідку з органу Державної податкової служби України про розмір її доходів за попередній календарний рік, яка підтверджує, що розмір судового збору в цій справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

Ураховуючи викладене, позивачу слід надати належні та допустимі докази на підтвердження звільнення її від сплати судового збору або сплатити судовий збір у порядку та розмірі, встановлені Законом України «Про судовий збір», а саме у сумі по 1 073,60 грн. за кожну вимогу, за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/Сакс.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0004650

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу (назва суду, де розглядається справа.

Крім того, відповідно до пунктів 6,7,9,10 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Зазначені відомості в позовній заяві ОСОБА_4 відсутні, що потребує уточненню.

Згідно частини першої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина друга статті 185 ЦПК України).

Враховуючи викладене, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_4 слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків повідомивши, що відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 червня 2023 року у справі № 607/23244/21 (провадження № 14-116цс22) зробила правовий висновок щодо можливості апеляційного оскарження ухвали суду першої інстанції про залишення позовної заяви (заяви) без руху в частині визначення розміру судових витрат окремо від рішення суду, Велика Палата Верховного Суду наголосила, що апеляційному оскарженню лише разом з рішенням суду підлягає ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, якщо суд першої інстанції у цій ухвалі встановлює розмір судового збору, який позивач (заявник) має сплатити при зверненні до суду, або порядок його обчислення, однак особа не погоджується або з таким розміром, або з порядком його обчислення. Такі ухвали суду першої інстанції не підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду. Також не підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду ухвали суду першої інстанції про відмову в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору. В такому випадку заявник може реалізувати своє право на апеляційне оскарження такого судового рішення шляхом включення заперечень на нього до апеляційної скарги на рішення суду відповідно до частини другої статті 353 ЦПК України (у випадку постановлення такого рішення місцевим судом).

Керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України, суд

постановив:

відмовити ОСОБА_4 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_4 про встановлення прав дарувальника і обдарованого на автомобіль, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду відповідно до частини другої статті 353 ЦПК України.

Суддя С.І. Сіденко