Провадження № 2/638/924/23
РІШЕННЯ

Іменем України

21 вересня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого судді Подус Г.С.,

секретаря судових засідань Гасан М.С.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ПАТ "Дельта Банк" ,треті особи ТОВ "Український промисловий банк", ТОВ "Держзакупівлі.онлайн", ОСОБА_2 про захист прав споживача шляхом визнання недійсними відкритих (прилюдних) електронних торгів (аукціону) та їх результатів, -

встановив:

09.09.2021 року до Дзержинського районного суду м. Харкова звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до ПАТ "Дельта Банк" ,треті особи ТОВ "Український промисловий банк", ТОВ "Держзакупівлі.онлайн", ОСОБА_2 про захист прав споживача шляхом визнання недійсними відкритих (прилюдних) електронних торгів (аукціону) та їх результатів, в якій просив суд визнати недійними відкриті (прилюдні ) електронні торги (аукціон) від 07.09.2018 року, які проведені через електронний майданчик оператора PROZORO, лот в ЕТС (dgf.prozorro.sale), номер лоту F11GL24200, з продажу права вимоги за Кредитним договором №556/ФКВ-07 від 22.08.2007 р.; визнати недійсним протокол електронного аукціону від 07.09.2018 року №UA-EA-2018-07-20-000211-b, складений за результатами продажу права вимоги за Кредитним договором №556/ФКВ-07 від 22.08.2007 р.

Позовна заява обґрунтована тим, що 22.08.2007 року між ОСОБА_1 та ТОВ «Укрпромбанк» було укладено кредитний договір №556/ФКВ-07. Згідно кредитного договору позивачу була надана відкрита відновлювальна кредитна лінія з лімітом кредитування 54000, 00 доларів США. В забезпечення кредитного договору між позивачем та ТОВ «Укрпромбанк» було укладено Іпотечний договір № ____/Zфквіn-07 від 22.08.2007 року, посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Слоневського Д.В. за реєстровим №3147. 30.06.2010 року між ТОВ «Український промисловий банк» та ПАТ «Дельта Банк» та Національним банком України було укладено Договір про передачу Активів та Кредитних зобов`язань Укрпромбанку на користь Дельта банку №2258, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Соколовим О.Є.30.06.2010 р. Постановою Правління Національного Банку України від 02.10.2015 року №664 «Про відкликання банківського ліцензії та ліквідацію АТ «Дельта Банк», виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб 02.10.2015 року прийнято рішення №181 « Про розпочато здійснення процедури ліквідації АТ «Дельта Банк»» та делегування повноважень ліквідатора банку», відповідно до якого розпочато процедуру ліквідації АТ «Дельта Банк» та призначено уповноважену особу Фонду провідного професіонала з питань врегулювання неплатоспроможності банків відділу запровадження процедури тимчасової адміністрації та ліквідації департаменту врегулювання неплатоспроможності банків, строком на 2 роки з 05.10.2015 року до 04.10.2017 року. Виконавча дирекція Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийняла рішення від 20.02.2017 року №619, відповідно до якого продовжено строки здійснення ліквідації АТ «Дельта Банк» на два роки до 04.10.2019 року. 07.09.2018 року через електронний майданчик оператора PROZORO (https://prozorro.sale/auction/UA-EA-2018-07-20-000211-b) були проведені електронні торги лот в ЕТС, номер лоту F11GL24200. Початкова (стартова) ціна лоту -1304388,13 грн. Ціна продажу 404360,32 грн. результати відкритих торгів (аукціону) від 07.09.2018 року, за результатом яких було складено Протокол електронного аукціону №UA-EA-2018-07-20-000211-b. Переможцем визначено ТОВ «Дебт Менеджмент Груп», початкова ціна лоту: 1304388,13 грн, ціна продажу лоту 404360,32 грн.Найменування активів (майна) лоту (склад лоту) за вказаним протоколом було зазначено: право вимоги за кредитним договором №556/ФКВ-07 від 22.08.2007 р., укладеним з фізичною особою. Забезпечення: 1. Нежитлові приміщення напівпідвалу, загальною площею 53,2 кв.м., які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 . Договір поруки із фізичною особою. В протоколі зазначено, що продаж відбувається за згодою заставодержателя.21.09.2018 року за результатами відкритих торгів (аукціону), оформлених Протоколом електронного аукціону UA-EA-2018-07-20-000211-b між АТ «Дельта Банк» та ТОВ «Дебт Менеджмент Груп» був укладений договір №755/К купівлі продажу майнових прав. На думку позивача відступка прав вимоги до ТОВ «Дебт Менеджмент Груп» без його згоди є порушенням його прав. Крім того вважає, що було порушено процедуру проведення аукціону, адже його не було повідомлено, ТОВ «Держзакупівлі.Онлайн» як організатори, на його думку порушили його права. І укладення угоди купівлі-продажу майнових прав за наслідками проведення торгів (аукціону) відбулось в порушення ст. 651 ЦК України.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 27.09.2021 року відкрито спрощене позовне провадження по справі.

В судове засідання в режимі відеоконференції з`явився представник позивача, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Відповідач представник ПАТ «Дельта Банк», в судове засідання не зявився. Крім того, згідно відомостей, що містяться у відкритому реєстрі станом на момент подачі позову та на момент розгляду справи перебуває у стані припинення.

Однак позивачем не було уточнено позовні вимоги та не залучалось правонаступників чи уповноважених осіб.

Треті особи, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явилися.

Від ОСОБА_2 надійшли письмові пояснення Вх. №ЕП-5646 від 07.08.2023 року, в яких вказав, що на його думку строк позовної давності минув, адже прилюдні торги відбулися 07.09.2018 року, а позов подано 09.09.2021 року.

У відповідності до ч.1, 3, 4 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи. З огляду на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи у відсутність не з`явившихся осіб за наявними матеріалами справи.

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, дійшов наступних висновків.

Згідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Відповідно до ч 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.»

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено статтею 16 ЦК України.

Законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень статей 55, 124 Конституції України та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

За приписом ч.1ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Частиною 2 ст.13 та ч.1 ст.81 ЦПК України передбачено обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.12 ЦК України особа здійснює свої права вільно, на власний розсуд.

Відповідно до ч. 2 і ч. 3 ст.12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п.2, п.4, п.6 - п.7 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ч. 1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно із ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Таким чином, враховуючи вищевикладене та положення ч.8 ст.279 ЦПК України, судом досліджуються письмові пояснення, викладені в заявах по суті і докази, надані до суду.

22.08.2007 року між ОСОБА_1 , як фізичною особою, та ТОВ «УКРПРОМБАНК» було укладено Кредитний договір № 556/ФКВ-07 від 22.08.2007 року. Відповідно до умов Кредитного договору ОСОБА_1 отримав кредит у вигляді відкличної відновлювальної кредитної лінії з лімітом в сумі 54 000,00 (П`ятдесят чотири тисячі) доларів США на поточні потреби, який зобов`язався повернути у повному обсязі в строк до 20.08.2010 року зі сплатою 13,80 % річних за користування кредитом.

З метою забезпечення виконання грошових зобов`язань за Кредитним договором ОСОБА_1 передав в іпотеку ТОВ «УКРПРОМБАНК» за Іпотечним договором №556/Zardin-07, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Слоневською Д.В. за реєстровим № 3147, нерухоме майно, а саме: нежиле приміщення напівпідвалу 61а-2, 61а-3, 61а-5 в літ. «А-6», загальною площею 53,2 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 .

30.06.2010 року між ТОВ «Укрпромбанк», AT «Дельта Банк» та Національним банком України було укладено Договір про передачу активів та кредитних зобов`язань «Укрпромбанку» на користь «Дельта Банку», відповідно до п. 4.1 якого в порядку, обсязі та на умовах, визначених договором, "Укрпромбанк" передає (відступає) Дельта Банку права вимоги за кредитними та забезпечувальними договорами, що забезпечують виконання кредитних зобов`язань перед Національним банком, внаслідок чого Дельта Банк замінює «Укрпромбанк» як кредитора (стає новим кредитором) у зазначених зобов`язаннях, а згідно з п. 4.2 внаслідок передачі Укрпромбанком Дельта Банку прав вимоги до боржників, Дельта Банку переходить (відступається) право вимагати (замість Укрпромбанку) від боржників повного, належного та реального виконання обов`язків за кредитними та забезпечувальними договорами, у відповідності до ст. 512-519 ЦК України, ст. 92, 95 Закону України «Про банки та банківську діяльність», Постанови Правління НБУ №369 «Про затвердження Положення про застосування НБУ заходів впливу за порушення банківського законодавства».

Судом встановлено, що 21.09.2018 року між ПАТ «Дельта банк» та ТОВ «ДЕБТ МЕНЕДЖМЕНТ ГРУП» укладено Договір купівлі-продажу майнових прав №755/к, у відповідності до умов якого право вимоги за Кредитним договором за №556/ФКВ -07 від 22.08.2007 року з усіма додатками та додатковими угодами, що укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Український промисловий банк» та фізичною особою ОСОБА_1 , перейшло до нового кредитора - ТОВ «ДЕБТ МЕНЕДЖМЕНТ ГРУП».

Згідно пункту 1.1 Договору купівлі-продажу майнових прав №755/К від 21.09.2018 року у порядку та на умовах, визначених цим договором, продавець передає у власність покупцеві, а покупець приймає у власність майнові права, які виникли та/або можуть виникнути у майбутньому та які включають право вимоги до боржників, майнових поручителів та фінансових поручителів, які виникли за укладеними договорами та/або на інших підставах, наведених у додатку №1 до цього договору.

За загальним правилом реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною (частина перша статті 61 Закону України «Про виконавче провадження»).

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення торгів, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

Особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства (стаття 650 Цивільного кодексу України).

Згідно із частиною першою статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами в договорі купівлі-продажу є продавець і покупець.

Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару (частина перша статті 658 ЦК України).

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Отже, відчуження майна з електронних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, тому така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу).

Подібний правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17.

Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає можливість визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону.

При вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядок реалізації арештованого майна) та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України).

Частиною другою статті 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно до протоколу електронного аукціону № UA-EA-2018-07-20-000211-b, лотом аукціону є право вимоги за кредитним договором №556/ ФКВ-07 від 22.08.2007 року, укладеим з фізичною особою; Забезпечення: 1. Нежитлові приміщення напівпідвального загальною площею 53,2 кв. м., які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 . Договір поруки із фізичною особою. Продаж відбувається за згодою заставодержателя.

Відповідно до рішення виконавчої дирекції фонду гарантування вкладів фізичних осіб, положення «Про затвердження Положення щодо організації продажу активів (майна) банків, що ліквідується», розділ ІІ визначено:

лот - одиниця активів банку (кількох банків), що виставляється для продажу на аукціоні;

права вимоги - права вимоги боргу за кредитними договорами та договорами забезпечення виконання зобов`язання таких вимог;

Розділом VI визначено умови та порядок проведення відкритих торгів (аукціонів), а саме: 1. на відкритих торгах (аукціоні) можуть продаватися такі види активів (майна) банку, що ліквідується: основні засоби; нерухоме майно; майно банку у вигляді єдиного майнового комплексу; майно банку, щодо обороту якого встановлено обмеження; дебіторська заборгованість; майнові права; права вимоги. Інші види активів (майна) можуть продаватися у спосіб, визначений законодавством. 2. Продаж активів (майна) банку, що ліквідується, на відкритих торгах (аукціоні) може проводитися в електронній формі, у тому числі через ЕТС. 3. Початкова ціна активів (майна) банку, що ліквідується, не повинна бути нижчою за оціночну вартість, визначену незалежним суб`єктом оціночної діяльності на дату формування ліквідаційної маси, або на останню дату оцінки активів (майна). Уповноважений структурний підрозділ Фонду може ініціювати проведення повторної оцінки активів (майна) банку, що ліквідується.

Посилання позивача на те, що лотом могли бути лише майнові права, а не передане в іпотеку майно.

Однак рішенням виконавчої дирекції фонду гарантування вкладів фізичних осіб, затверджено положення «Про затвердження Положення щодо організації продажу активів (майна) банків, що ліквідується», яким визначено перелік того, що може бути лотом, і враховуючи, що позивачем передано в іпотеку нежтлові приміщення, то лотом були не лише право вимоги за кредитним договором, але і забезпечення даного права вимоги.

Порушень в діях відповідача при передачі майна на реалізацію не виявлено, а доказів порушення правил проведення електронних торгів позивачем не надано - підстави для визнання електронних торгів недійсними відсутні, а відповідно не підлягають до задоволення позовні вимоги.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (справа «Серявін та інші проти України» рішення від 10 лютого 2010 року).

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 263-265,273 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ПАТ "Дельта Банк" ,треті особи ТОВ "Український промисловий банк", ТОВ "Держзакупівлі.онлайн", ОСОБА_2 про захист прав споживача шляхом визнання недійсними відкритих (прилюдних) електронних торгів (аукціону) та їх результатів відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду до або через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом 30 днів з дня виготовлення повного рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 02.10.2023 року.

Суддя: