КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________
Справа № 359/7080/22
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/5990/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А.

при секретарі Баллі Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 грудня 2022 року (суддя Яковлєва Л.В.) у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Бориспільської міської ради Бориспільського району Київської області, треті особи: Друга бориспільська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

у жовтні 2022 року позивачка звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті її чоловіка ОСОБА_5 , до 1 лютого 2023 року.

Мотивуючи позовні вимоги, позивачка посилалася на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік - ОСОБА_5 , після смерті якого відкрилась спадщина, до складу якої входить частка житлового будинку та інше спадкове майно.

Позивач стверджувала, що у встановлений законом строк вона звернулася до Першої бориспільської державної нотаріальної контори і була записана на прийом на 2 березня 2022 року. Наприкінці лютого 2022 року вона зателефонувала нотаріусу для підтвердження зустрічі, проте нотаріус відмовила в прийомі та прийнятті заяви, посилаючись на те, що 24 лютого 2022 року розпочались військові дії на території України та введено воєнний стан, у зв`язку з чим доступ нотаріуса до державних реєстрів закрито.

Позивачка зазначала, що 2 травня 2022 року вона повторно зверталася до нотаріуса, однак їй рекомендували зачекати на час військового стану. Згодом вона дізналася від знайомих, що одна із спадкоємців, ОСОБА_1 , звернулась до Другої бориспільської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, після чого було заведено спадкову справу щодо майна ОСОБА_5 .

Позивач стверджувала, що вона звернулась також до Другої бориспільської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте отримала відмову, яка обґрунтована тим, що вона пропустила строк подачі заяви, у зв`язку з чим їй було рекомендовано звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 грудня

2022 року позов задоволено, визначено ОСОБА_2 додатковий строк в два місяці, відлік якого починати з дня набрання законної сили рішенням суду, для подачі заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що вона являється єдиною особою, яка у встановлений законом термін після смерті свого батька звернулася до Другої бориспільської нотаріальної контори із заявою та прийняла спадщину за законом. Таким чином оскаржуване судове рішення прямо впливає на її права та законні інтереси.

Третя особа зазначає, що судом першої інстанції не враховані висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 23 березня 2020 року у справі №394/8/19 та від 10 лютого 2021року у справі №619/2796/19-ц. Так, позивачем неправильно визначений суб`єктний склад учасників справи, що унеможливило законний та об`єктивний розгляд справи по суті, тому що відповідачем вказано Бориспільську міську раду при наявності спадкоємця ОСОБА_1 , яка прийняла спадщину за законом і чиї права та інтереси можуть бути порушенні. Разом з цим, Бориспільська міська рада, як орган місцевого самоврядування, не є належним відповідачем у справі.

ОСОБА_1 стверджує, що при розгляді даної справи суд не визначився з колом осіб, які можуть брати участь у цій справі, не встановив, хто за законом зобов`язаний відповідати за цим позовом та задовольнив позов, поданий до неналежного відповідача - Бориспільської міської ради Бориспільського району Київської області.

Крім того, при ухваленні оскаржуваного судового рішення судом першої інстанції не враховано відсутність у позивачки будь яких поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, як того вимагає ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

ОСОБА_1 вважає, що відповідно позовної заяви, а також рішення суду, позивачці завчасно було повідомлено та роз`яснено нотаріусом, що у зв`язку з воєнним станом перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на чотири місяці. Таким чином судом встановлено, що позивачці були відомі вимоги п. 3 постанови КМУ №164 від 28.02.22р., яка регламентує такі дії, але вона все ж таки пропустила установлений законом строк для прийняття спадщини.

ОСОБА_1 стверджує, що судом першої інстанції при розгляді справи 20 грудня 2022 року порушені її права як учасника справи, оскільки судове засідання фактично не проводилося.

Колегія суддів залишає без розгляду відзив позивачки на апеляційну скаргу, оскільки вказаний документ не містить підпису ОСОБА_2 .

Відповідач та треті особи, будучи належним чином повідомленими про день та час розгляду апеляційної скарги (с.с.162-163, 168, 170-171), у судове засідання не з`явилися, своїх представників не направили, відповідач в особі міського голови Борисенка В., треті особи ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , представник ОСОБА_1 - адвокат Сокольвак В.М. направили до апеляційного суду заяви про розгляд справи у їх відсутність (с.с.135-136, 138-139, 140-141, 196-197).

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивачки ОСОБА_2 , яка заперечувала проти апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що вона підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено і матеріалами справи підтверджено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , який перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , позивачкою у справі.

Листом державного нотаріуса Другої бориспільської державної нотаріальної контори Вікулкіної Г. від 21 вересня 2022 року повідомлено ОСОБА_2 , що 16 серпня

2022 року у нотаріальній конторі заведена спадкова справа № 128/2022 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , однак у визначений законом строк вона не подала заяву про прийняття спадщини.

Згідно копії спадкової справи № 128/2022, заведеної 16 серпня 2022 року Другою бориспільською нотаріальною конторою, 16 серпня 2022 року із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_5 до нотаріальної контори звернулася його дочка ОСОБА_1 .

З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 16 серпня 2022 року ОСОБА_5 заповіту не складав.

Згідно довідки відділу реєстрації місця проживання виконавчого комітету Бориспільської міської ради від 17 серпня 2022 року ОСОБА_5 був зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 . Інші особи за вказаною адресою не зареєстровані.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивачка з поважних причин пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Цим вимогам рішення суду першої інстанції не відповідає з таких підстав.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.

Частинами першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.

Частиною першою статті 1272 ЦК України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що особа, яка не

прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Отже, належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вказаний висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц.

Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивачка єдиним відповідачем зазначила Бориспільську міську раду Бориспільського району Київської області.

Однак, з матеріалів спадкової справи вбачається, що вона відкрита за заявою дочки спадкодавця ОСОБА_1 , яка подала заяву про прийняття спадщини і дана заява прийнята державним нотаріусом.

Вказана обставина також була відома позивачці на час подання позовної заяви, про що зазначено у тексті позову.

Отже, вирішення даного позову безпосередньо стосується прав та законних інтересів ОСОБА_1 , дочки спадкодавця, яка прийняла спадщину шляхом подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Відповідно до частин першої та другої статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Тлумачення змісту статті 51 ЦПК України свідчить, що належним відповідачем є особа, яка має відповідати за позовом.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті чи для закриття провадження у справі. За результатами розгляду справи суд

відмовляє у позові до неналежного відповідача та приймає рішення щодо суті заявлених до належного відповідача вимог (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц (пункт 40), від 12.12.2018 у справі № 372/51/16-ц ) пункт 31.10), від 30.01.2019 у справі № 552/6381/17 (пункт 39).

Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову (постанова Верховного Суду від 29.08.2019 у справі № 642/6181/16-ц).

Виходячи з вищевикладеного, позивачкою даний позов пред`явлено до неналежного відповідача - Бориспільської міської ради, оскільки є спадкоємець ОСОБА_1 , яка прийняла спадщину ОСОБА_5 шляхом подання заяви про прийняття спадщини до нотаріуса, і саме вона є належним відповідачем за даним позовом.

Однак, під час розгляду справи судом першої інстанції позивачка не заявляла клопотання про заміну неналежного відповідача або про притягнення ОСОБА_1 у якості співвідповідача у даній справі.

На вказані обставини не звернув уваги і суд першої інстанції та задовольнив позовні вимоги, які заявлені до неналежного відповідача.

При цьому, колегія суддів зазначає, що процесуальний статус відповідача і третьої особи за своїм змістом, процесуальними правами та обов`язками є різними, а відтак залучення ОСОБА_1 до участі у даній справі у якості третьої особи не є підставою для висновку про дотримання її прав та інтересів при розгляді даного позову.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, так як пред`явлені ОСОБА_2 до неналежного відповідача, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Колегія суддів не надає оцінку іншим доводам апеляційної скарги, оскільки вони підлягають розгляду та оцінці при розгляді позову, пред`явленого до належного відповідача.

Згідно ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Частиною 2 статті 376 ЦПК України визначено, що порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовані обставини справи, неправильно застосовані норми матеріального права, при розгляді справи допущені порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тому рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись статтями 367, 374, 376, 381-383 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 грудня 2022 року скасувати, ухваливши нове судове рішення, яким у позові ОСОБА_2 до Бориспільської міської ради Бориспільського району Київської області, треті особи: Друга бориспільська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про

визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 27 квітня 2023 року.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.А. Семенюк