Справа № 386/1439/22
Провадження № 2/386/73/23
18 липня 2023 року смт. Голованівськ
Голованівський районний суд Кіровоградської області в складі
головуючого судді Гут Ю. О.
за участю: секретаря судового засідання Корніцькій Л.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Голованівськ цивільну справу за позовом адвоката Животовської Галини Михайлівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 до Голованівської селищної ради Кіровоградської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини
В С Т А Н О В И В:
Представник позивача звернулася до суду з позовною заявою до відповідача Голованівської селищної ради Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабка позивачки по лінії матері ОСОБА_3 .
Спакоємницею першої черги за законом згідно ст.1261 ЦК України на майно бабки позивачки є її мати позивачки - ОСОБА_4 ( дівоче прізвище ОСОБА_5 ). Вказані обставини стверджуються Витягом з держаного реєстру актів цивільного стану про державну реєстрацію народження ОСОБА_6 , де вказана мати позивачки - ОСОБА_3 . Мати Позивачки перебувала в шлюбі з ОСОБА_7 . Коли позивачці було 13 років, її мати ОСОБА_4 була засуджена судом до покарання у вигляді позбавлення волі. Позивачка залишилась проживати з батьком. Після відбування покарання ОСОБА_4 в сім`ю не повернулась, стала проживати в іншому селі. Ніяких відносин вона ні з позивачкою, ні з членами її сім`ї вона не підтримувала.
Оскільки позивачка не підтримувала відносин зі своєю матір`ю, то вона лише в 2022 році дізналася, що її мати померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В вересні 2022 року позивачка дізналася, що спадщину після смерті її бабки ОСОБА_3 так ніхто і не прийняв
Спадкодавиця проживала одиноко і заповіту не складала, що стверджується довідкою № 460 від 14.09.2022 року, виданою Ємилівським старостинським округом.
Так як спадщину після смерті ОСОБА_3 ніхто не прийняв, інших родичів ближчого ступеня споріднення немає, то позивачка, як внучка спадкодавиці, є спадкоємницею п`ятої черги за законом - ст. 1265 ЦК України.
25 листопада 2022 року року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренко В.В. з питання подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті її бабки, ОСОБА_3 .. Нотаріусом їй було надано письмове роз`яснення звернутися до суду за визначенням додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини відповідно ч.3 ст.1272 ЦК України в зв`язку з тим, що вона пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини шляхом подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.
Вважає, що визначений законом 6-ти місячний строк ОСОБА_1 пропустила з поважної причини - вона не знала, що є спадкоємницею після смерті бабки ОСОБА_3 в зв`язку з цим просила визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті її бабки ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , на шість місяців, так як нею 6-ти місячний строк пропущений з поважної причини.
Ухвалою суду від 28.12.2022 року у справі відкрито провадження та призначено підготовче засідання та витребувано у приватного нотаріуса спадкову справу після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
Ухвалою суду від 01.02.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Ухвалою суду від 13.04.2023 року за заявою представника позивача у справі залучено ОСОБА_2 , як співвідповідача.
Представник позивача подала до суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності та позивача, просила позов задовольнити.
Представник відповідача Голованівської селищної ради в судове засідання не зявився, надіслав до суду письмову заяву, про розгляд справи без їх участі.
Відповідач ОСОБА_2 , в судове засідання не зявився, про час та місце був повідомлений належним чином.
Відповідно до ст.280 ЦПК України, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , її батьком є ОСОБА_7 , а матір`ю ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження Серії НОМЕР_1 .
У відповідності до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу слідує, що 03.10.1967 року в Ємилівській сільській раді Голованівського району Кіровоградської області між ОСОБА_7 та ОСОБА_6 зареєстровано шлюб, про що вчинено актовий запис за №15, та подружжя зазначено прізвище « ОСОБА_8 ».
Згідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_4 народилась ОСОБА_6 , батьками якої являлись ОСОБА_9 та ОСОБА_3 , про що вчинено актовий запис за №40 про народження ІНФОРМАЦІЯ_5 в Ємилівській сільській раді Голованівського району Кіровоградської області.
Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 виданого Голованівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області 05.06.2019 року, слідує, що ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Ємилівка Голованівського району Кіровоградської області, актовий запис №11.
У відповідності до повторного свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 виданого Голованівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Голованівському районі Кіровоградської області Південно-Східного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 25.10.2022 року, слідує, що ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Роздол Голованівського району Кіровоградської області, актовий запис №6.
Згідно до копії державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-КР №012038 виданого 29.10.2001 року слідує, що ОСОБА_3 на підставі рішення Ємилівської сільської ради від 25.05.2001 року №67 передано у приватну власність земельна ділянка площею 3,84 га., яка розташована на території Ємилівської сільської ради. Акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю №038
У відповідності до спадкової справи №141/2017 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 ( індексний номер 02-14), заведеної 12.09.2017 року слідує, що 24.12.2016 року ОСОБА_4 складено заповіт серії НВО 283530, яким та заповідала належну їй земельну ділянку № НОМЕР_4 площею 4,5 га, яка розташована на території Роздольської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області ОСОБА_2 . 02.12.2020 року ОСОБА_2 отримав свідоцтво про право на спадщину за заповітом.
Згідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та надані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №70734681 від 25.11.2022, сформованої приватним нотаріусом Захаренко В.В. за параметрами запиту : ОСОБА_3 дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , інформація у Спадковому реєстрі відсутня.
Листом від 25.11.2022 нотаріусом у видачі свідоцтва про право на спадщину було відмовлено, з підстав, що спадкоємець ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини та рекомендовано звернутись до суду за визначенням додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, так як нею пропущений строк для прийняття спадщини.
Суд констатує, що співвідповідач по справі ОСОБА_2 отримав в спадщину земельну ділянку після смерті ОСОБА_4 , яка належала їй, а не земельну ділянку яка залишилась після смерті ОСОБА_3 .
Обґрунтовуючи поважність терміну пропуску звернення до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини, позивач вказує на те, що вона не підтримувала відносин зі своєю матір`ю ОСОБА_4 , та дізналася лише в 2022 році , що її мати померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_3 тобто її бабки так ніхто і не прийняв, оскільки та заповіту не складала.
Так як спадщину після смерті ОСОБА_3 ніхто не прийняв, інших родичів ближчого ступеня споріднення немає, то позивачка, як внучка спадкодавиці, є спадкоємницею п`ятої черги за законом
Як вбачається з матеріалів справи, позивач як спадкоємець за законом зверталася до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна поза межами шестимісячного строку для прийняття спадщини.
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України).
Відповідно до ст.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.
В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з цього часу виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.
Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Відповідно до ч.5 Прикінцевих та Перехідних положень правила книги шостої Цивільного кодексу України ( який набрав чинності з 01.01.2004 року), застосовується також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Натомість судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотрималася та після відкриття спадщини не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст.1272 ЦК України).
Відповідно до ст.ст.1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.
Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Виходячи з вище викладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.
Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.
У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за законом необхідно подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом.
При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.
Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Вказане у повній мірі відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.
Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.
Позивач просить встановити їй додатковий строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, посилаючись на те, що вона з поважних причин його пропустила.
Тобто позивачка, як внучка спадкодавиці, є спадкоємницею п`ятої черги за законом згідно до ст. 1265 ЦК України, оскільки інші спадкоємці відсутні.
Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 "про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
З огляду на встановлені в судовому засіданні обставини, зважаючи на те, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, суд приходить до висновку, що позивач з поважних причин пропустила строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, а тому позовні вимоги позивачки підлягають до задоволення.
Керуючись ст.ст.10,11,12,13,141,259,280,263-265 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги адвоката Животовської Галини Михайлівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 до Голованівської селищної ради Кіровоградської області, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини задовольнити частково.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті бабки ОСОБА_3 , яка ІНФОРМАЦІЯ_8 в с. Ємилівка Голованівського району Кіровоградської області у віці 74 роки, актовий запис №11, на три місяці, з дня набрання законної сили рішенням суду.
Заочне рішення може бути переглянуто Голованівським районним судом Кіровоградської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним кодексом України.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги через Голованівський районний суд Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: Гут Ю. О.