УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" вересня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Губської Я.В., при секретарі Мордухович К.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ) за участю третіх осіб: П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора(61146, м. Харків, вул. Валентинівська, буд. 27-Г), приватний нотаріус ХМНО Мороз Г.П. про визнання заповіту недійсним

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вищезазначена цивільна справа за позовом ОСОБА_1 про визнання заповіту ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складеного 27.12.2018 року недійсним. В обґрунтування позивач вказує, що в момент складення заповіту ОСОБА_4 перебував у такому стані, що не міг усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Представником позивача адвокатом Ніколаєвим В.О., в обґрунтування позовних вимог та стану померлого ОСОБА_4 до суду 19.09.2023 подано клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, на вирішення якої постановити питання щодо можливості померлого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 усвідомлювати значення своїх дій та/або керувати ними в момент складення заповіту о 10:10 год. 27.12.2018 приватним нотаріусом ХМНО Мороз Г.І. Позивач стверджує, що зміст заповіту, укладений ОСОБА_4 на користь відповідачів 27 грудня 2018 року, насправді не міг ним усвідомлюватися, що обумовлюється його психічним станом в цей момент, викликаним алкоголізмом та нестерпними болями у тілі, внаслідок наявних у нього низки хронічних захворювань, таких як: цироз печінки з синдромом портальної гіпертензії, цитоліз, холестаз, асцит, пупочна кила без заміщення, дифузний кардіосклероз, серцева недостатність ПА ступеню, дисциркуляторна енцефалопатія II ступеню, астенічний синдром, кіста нирок, сечокаменна хвороба, хронічна хвороба нирок, сечокам`яна хвороба. Перелічені хвороби у своїй сукупності завдавали ОСОБА_4 нестерпну біль, у зв`язку з чим 26 грудня 2018 року відбулася його госпіталізація до стаціонарного відділення КНП «Міська лікарня №28», де він перебував безперервно до 31 грудня цього ж року.

Відповідач ОСОБА_5 щодо призначення експертизи не заперечував, інший відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не прибула, про дату, час та місце судового розгляду повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Від представника П`ятої ХДНК до суду надійшло клопотання про розгляд даної справи за їх відсутності, про дату, час та місце розгляду справи третя особа буда повідомлена належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає клопотання про призначення експертизи таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вимоги частини п`ятої зазначеної статті зобов`язують суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною другою статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до вимог ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов: для з*ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів з цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Пунктом 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 № 5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» визначено: за заявою осіб, які приймають участь у розгляді справи, суд призначає судову експертизу, якщо необхідність її проведення обумовлена обставинами справи і поданими сторонами доказами (тобто, при наявності належного обґрунтування підстав для проведення судової експертизи).

Висновок судового експерта та інформація, яка міститься у ньому, не має для суду наперед встановленого значення, а є лише одним із доказів, які суд досліджує, надає оцінку за внутрішнім переконанням та враховує при вирішенні справи. Результат оцінки судом висновку судового експерта відображається у рішенні, в якому наводяться мотиви його прийняття або відмови у прийнятті.

При перевірці й оцінці експертного висновку суд повинен з`ясувати: достатність поданих експертові об`єктів дослідження; повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи; обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити, тому числі психічний стан особи.

За таких обставин, враховуючи, що для з*ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд вважає за необхідне клопотання задовольнити та призначити експертизу за клопотанням представника позивача.

Судом роз*яснюються наслідки ухилення від участі в експертизі згідно ст. 109 ЦПК України, що у разі ухилення особи , яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд, залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

З огляду на те, що для проведення експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити згідно вимог п.5 ч.1 ст. 252 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 103, 105, 109, 111, 252, 260-261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача задовольнити.

Призначити посмертну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити експертам Харківської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» (, адреса: вулиця Академіка Павлова, 46, місто Харків).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність по ст.ст. 384, 385 КК України.

На вирішення експертів поставити питання:

- 3 урахуванням наявних захворювань ОСОБА_4 , а також його індивідуально-психологічних властивостей, чи могли вони мати своїм наслідком неможливість ним усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними станом на 27 грудня 2018 року?

- Чи міг ОСОБА_4 27 грудня 2018 року, під час складення оспорюваного заповіту усвідомлювати значення своїх дій, надавати їм належну оцінку та керувати ними?

В розпорядження експертів для проведення експертизи направити всі матеріали цивільної справи № 953/20297/19.

Витрати по проведенню експертизи покласти на сторону, яка заявила клопотання позивача ОСОБА_1 .

Провадження по справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя :