СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/5231/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2023 року суддя Святошинського районного суду м. Києва П`ятничук І.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Першої Київської державної нотаріальної контри м. Києва, ГУ НП МВС України в м. Києві про зняття арешту з майна,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 29.09.2023 року звернулась до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до Першої Київської державної нотаріальної контри м. Києва, ГУ НП МВС України в м. Києві про зняття арешту з майна, яким просить скасувати арешт на квартиру АДРЕСА_1 , який зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження нерухомого майна за № 1417597; виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна запис від 27.10.2004 року за № 1417597 про арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що подана позовна заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства.

Згідно зі ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, посадових та службових осіб.

З наданої позивачем інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, арешт на спірну квартиру було накладено на підставі постанови б/н від 20.02.1996 року слідчим управлінням ГУ МВС України в м. Києві.

У разі, якщо арешт на майно накладено у порядку, передбаченому КПК України, особа, яка вважає, що такими діями порушено її права власності, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, має право оскаржити такі дії, та звернутися до суду про скасування арешту лише у порядку кримінального судочинства. І такий порядок захисту прямо передбачений нормами КПК України і є ефективним.

На цьому наголосив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду № 127/21463/19.

Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 Цивільного процесуального кодексу України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З огляду на викладене, не убачається підстав для розгляду справи в порядку позовного провадження.

Враховуючи, викладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для відмови у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Першої Київської державної нотаріальної контри м. Києва, ГУ НП МВС України в м. Києві про зняття арешту з майна.

На підставі викладеного, керуючись статтями 19, 20, 186, 258-261, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Першої Київської державної нотаріальної контри м. Києва, ГУ НП МВС України в м. Києві про зняття арешту з майна.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали суду.

Суддя: І.В. П`ятничук