Справа №:755/7448/21
Провадження №: 2/755/829/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" вересня 2023 р.суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Києві заяву представника позивача про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коптєлова Оксана Ростиславівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Курковська Яна Леонідівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бригіда Володимир Олександрович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондратюк Алла Василівна, Комунальне підприємство «Центр правової допомоги та реєстрації», державний реєстратор Комунального підприємства «Центр правової допомоги та реєстрації» Скляренко Олексій Миколайович, про витребування майна та скасування державної реєстрації права власності, -

у с т а н о в и л а:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коптєлова Оксана Ростиславівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Курковська Яна Леонідівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бригіда Володимир Олександрович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондратюк Алла Василівна, Комунальне підприємство «Центр правової допомоги та реєстрації», державний реєстратор Комунального підприємства «Центр правової допомоги та реєстрації» Скляренко Олексій Миколайович, про витребування майна та скасування державної реєстрації права власності.

22.09.2023 року до суду надійшла заява представника позивача про забезпечення позову, у якій представник просить вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на об`єкт нерухомого майна, що складається з групи нежитлових приміщень №42, загальною площею 45,1 (кв.м.), у АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00).

Вимоги заяви мотивовано тим, що в провадженні суду перебуває позов ОСОБА_1 і предметом доказування у цій справі є, зокрема, обставини вибуття спірного майна поза волею власника - спадкодавця ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та обставини, що юридично підтверджують не можливість укладання такого договору дарування «квартири» АДРЕСА_2 , бо його укладання унеможливлює, зокрема, той факт, що це нерухоме майно мало інший юридичний статус, тобто нежитловий, що підтверджується відомостями БТІ м. Києва. БТІ м. Києва ніколи не готувало, не видавало та не направляло будь-якій особі довідки-характеристики, виписки з реєстру прав власності або витяг з реєстру прав власності для проведення відчуження спірного майна в період з 20.10.2011 по 24.01.2012 роки. Але не зважаючи на це,, ПН ОСОБА_6 провів державну реєстрацію угоди, а потім посвідчив договір купівлі-продажу спірного майна між ОСОБА_2 та ОСОБА_7 ОСОБА_8 позбавлений право на зайняття нотаріальною діяльністю, але документи нотаріального діловодства та архів цього приватного нотаріуса до державного архіву на зберігання не передані, місце їх знаходження не встановлено. За таких обставин існує вірогідність відсутності оригіналу примірника договору дарування квартири №462 від 01.02.2012 року, укладеного між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , що додатково свідчитиме про вибуття майна з володіння власника поза його волею чим і обґрунтовується вимога про витребування майна від добросовісного набувача та не ставиться питання про визнання первісного договору дарування квартири недійсним, оскільки такий правочин не укладався взагалі. Послідовне відчуження майна ускладнює його повернення законному власнику, навіть за майбутнім рішенням суду, що істотно ускладнює виконання самого рішення та затримує судовий розгляд, або взагалі може унеможливити ефективний захист на поновлення порушених прав та інтересів позивача. У разі не застосування забезпечення позову, об`єкт знову може бути відчужений новому покупцю, може бути переданий в іпотеку, що істотно ускладнює виконання рішення суду та суттєво ускладнить поновлення порушених прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Вивчивши зміст заяви про забезпечення позову, додатки до неї та матеріали справи, приходжу до висновку про те, що вказана заява підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За змістом п. 3 ч. 1 ст. 152 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа..

Згідно ч.ч. 1, 6, 7 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті. Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем заявлено, зокрема вимогу про витребування від відповідача ОСОБА_3 на користь позивача ОСОБА_1 об`єкта нерухомого майна: група нежитлових приміщень №42, загальною площею 45,1 (кв.м.), за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00.

Належність відповідачу ОСОБА_3 зазначеного майна підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 09.02.2021 року.

Відповідно до пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Таким чином, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчиться, що між сторонами виник спір.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого перебуває справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Із матеріалів справи вбачається, що між сторонами виник спір щодо законності вибуття спірного майна з власності спадкодавця та відповідно законності набуття права власності на спірне майно ОСОБА_3 і позивач, зокрема, просить суд витребувати майно на свою користь від вказаного відповідача.

Оскільки предметом позову є, зокрема, витребування спірного майна від відповідача ОСОБА_3 на користь позивача, застосування такого заходу забезпечення позову як накладення арешту, є саме тим заходом, який є співмірним із позовними вимогами та унеможливить ускладнення чи не виконання рішення суду, у разі задоволення або часткового задоволення позову, і забезпечить можливість ефективного захисту прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, у разі визнання судом прав та інтересів позивача дійсно порушеними.

Накладення арешту на спірне нерухоме майно забезпечить неможливість його відчуження/обтяження, що сприятиме можливості розгляду справи у розумні строки, та у разі задоволення або часткового задоволення позову забезпечить можливість виконання рішення суду та ефективний захист прав позивача, оскільки за умови зміни власника або застосування обтяження відповідне утруднить виконання рішення суду та породить необхідність подальших звернень позивача до суду за захистом своїх прав, отже в такому випадку захист порушених прав не буде ефективним (у разі якщо судом буде встановлено порушення прав позивача та необхідність їх захисту).

Ураховуючи положення ст. 154 ЦПК України судом не встановлено підстав для застосування зустрічного забезпечення, оскільки з матеріалів справи не вбачається, які реальні та конкретні збитки можуть бути нанесені відповідачу забезпеченням позову та який їх розмір.

Відповідач може понести витрати на сплату судового збору у разі оскарження ухвали суду про забезпечення позову в апеляційному порядку, однак такі витрати відносяться до судових і підлягають розподілу при вирішенні спору по суті у кінцевому рішенні суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-154, 353-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а :

Заяву представника позивача про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коптєлова Оксана Ростиславівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Курковська Яна Леонідівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бригіда Володимир Олександрович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондратюк Алла Василівна, Комунальне підприємство «Центр правової допомоги та реєстрації», державний реєстратор Комунального підприємства «Центр правової допомоги та реєстрації» Скляренко Олексій Миколайович, про витребування майна та скасування державної реєстрації права власності - задовольнити.

Накласти арешт на групу нежитлових приміщень №42, загальною площею 45,1 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00), що належить ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу №316 від 24.04.2019 року посвідченому приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коптєловою Оксаною Ростиславівною.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Текст ухвали складений та підписаний суддею 22.09.2023 року.

Боржник: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 );

Стягувач: ОСОБА_1 (республіка білорусь, АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Суддя -