Справа № 953/3438/23
Провадження № 2/953/2814/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2023 року м. Харків

Київський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Бобко Т.В.

секретар судового засідання Прихненко Г.Д.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гловоапп Україна», третя особа Головне управління Держпраці в Харківській області, про встановлення факту перебування у трудових відносинах,

В с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Лебедєв Д.В., звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гловоапп Україна», третя особа Головне управління Держпраці в Харківській області, в якому просив встановити факт наявності трудових відносин між ОСОБА_2 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Гловоапп Україна» у період з 09 липня 2019 року по 30 липня 2019 року, стягнути з відповідача судові витрати.

Ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 29 травня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання.

Одночасно з позовною заявою представник позивача ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про витребування доказів, в якому просив витребувати:

1.у Товариства з обмеженою відповідальністю Гловоапп Україна (код ЄДРПОУ 2555522, адреса: 01011, місто Київ, вул.Мирного Панаса, будинок 11, офіс 2/2) оригінали або належним чином засвідчені копії:

-умов, які були укладені з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , з додатками;

-витягу з аудиторського звіту онлайн сервісу HELLOSIGN про підписання договору ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

-інструкцій щодо виплати кур`єрам грошових коштів за здійснення доставки;

-витяги з виписок з банківських рахунків щодо отримання грошових коштів від ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

-Витяги з виписок з банківських рахунків щодо направлення грошових коштів на банківській реквізити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

-інформацію з архіву платформи GLOVO щодо історії замовлень, виконаних ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , за 25.07.2019 року;

-прейскуранту цін за використання спорядження, фірмового одягу та можливість нанесення фірмового оформлення компанії GLOVO;

-перелік офісів з вказівкою адреси місцезнаходження в місті Харкові станом на 09.07.2022 року;

-перелік офісів з вказівкою адреси місцезнаходження в місті Харкові станом на 25.07.2022 року;

-документів, які підтверджують отримання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , спорядження, фірмового одягу компанії GLOVO;

-документів, які підтверджують отримання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , спеціального термобоксу компанії GLOVO;

-відомості щодо блокування профілю кур`єра - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

2.у Акціонерного товариства Комерційний банк Приватбанк (, адреса: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 30) детальну виписку по банківських рахунках, що були відкриті на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 починаючи з 01.01.2018 року до 01.08.2022 року.

В обґрунтування клопотання представник позивача посилався на наступні обставини. Так в позовній заяві зазначено, що в рамках кримінального провадження №001019 ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 27.09.2019 року у справі № 640/15041/19 у ТОВ Гловоапп Україна було витребувано документи на підтвердження наявності правовідносин між ОСОБА_2 та ТОВ Гловоапп України. Вказані документи містяться в оригіналах саме у ТОВ Гловоапп Україна та саме останні можуть надати належним чином засвідчені копії документів, які в тому числі можуть підтвердити: на яких умовах кур`єри співпрацювали з ТОВ Гловоапп Україна; яким чином здійснювалися виплати кур`єрам за виконану роботу; які правила були в кур`єрів при виконанні ними своїх обов`язків; як та де отримував спорядження ОСОБА_2 для виконання замовлень. Вказані документи були надані представнику ОСОБА_2 - адвокату Донцю А. А. не в повному обсязі у додатках до листа № б/н від 25.10.2019 року, а тому їх слід витребувати у відповідача. Також у позовній заяві зазначалося, що грошові кошти виплачувалися ОСОБА_2 на банківську картку, відкриту в АТ КБ Приватбанк. З метою зібрання документів, позивачем було направлено до АТ КБ Приватбанк запит про надання інформації від 22.07.2022 року. Згідно відповіді № 20.1.0.0.0/7-220729/14508 від 01.08.2022 року повідомлено, що інформація, яка містить банківську таємницю, може бути розкрита Банком, зокрема, за рішенням суду згідно із п. 2 ч. 1 ст. 62 Закону. Отже, існують всі підстави для витребування з АТ КБ Приватбанк відомостей з банківського рахунку ОСОБА_2 про рух грошових коштів з метою встановлення обставин щодо виплати грошових коштів за здійснення доставки за допомогою GLOVO, а також встановлення джерела надходження коштів. Оскільки вищевказані документи в своїй сукупності мають велике значення для повного та всестороннього розгляду справ, існує необхідність в їх витребування. Саме вказані докази зможуть довести ті обставини, на які позивач посилається на підтвердження позовних вимог.

15 серпня 2023 року на електронну адресу суду надійшов відзив на позовну заяву від представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Гловоапп Україна» - Чорноус А.Г.

Представник позивача ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання про витребування доказів за його відсутності, в якій просив витребувати зазначені в заяві докази, окрім умов, які були укладені з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , з додатками та витягу з аудиторського звіту онлайн сервісу HELLOSIGN про підписання договору ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Представник відповідача ТОВ «Гловоапп Україна» - адвокат Болоховцев Є.О. у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив поновити строк на подання відзиву на позов ОСОБА_1 та розглянути питання щодо поновлення строку за його відсутності. В обґрунтування клопотання про поновлення строку зазначив, що про існування вказаного позову відповідачу стало відомо 14 липня 2023 року після отримання ухвали суду і судової повістки. З причин віддаленості місцезнаходження відповідача (місто Київ) ознайомитися з фактичним змістом позовних вимог та матеріалами справи вдалося лише 02 серпня 2023 року і саме з цього відповідач сформував свою правову позицію щодо позовних вимог, виклавши її у відзиві від 14 серпня 2023 року. Отже, представник відповідача вважає причини пропуску строку для подання відзиву на позов поважними та просить поновити строк.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, будучи повідомленими про день, час та місце розгляду справи, про причини свого неприбуття не повідомили.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Щодо клопотання представника відповідача ОСОБА_4 про поновлення процесуального строку на подання відзиву на позовну заяву суд зазначає наступне.

Так, ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 29 травня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, відповідачу встановлений п`ятнадцятиденний строк із дня вручення даної ухвали для надання відзиву на позовну заяву. Копію вказаної ухвали представник відповідача отримав 14 липня 2023 року, що підтверджується розпискою про отримання та не заперечується представником відповідача ОСОБА_4 27 липня 2023 року представник ТОВ «Гловоапп Україна» Чорноус А.Г. звернувся до суду із заявою про ознайомлення з матеріалами справи. З аналогічним клопотанням звернувся 02 серпня 2023 року інший представник ТОВ «Гловоапп Україна» Баранов Т.О., який попросив в заяві відкласти проведення підготовчого засідання з метою можливості надання пояснень та доказів. 02 серпня 2023 року представник відповідача ТОВ «Гловоапп Україна» Баранов Т.О. ознайомився з матеріалами справи, про що свідчить його розписка. З відзвиом на позовну заяву відповідач звернувся 15 серпня 2023 року, подавши його через електронну пошту суду.

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною першою статті 49 ЦПК України передбачено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (стаття 120 ЦПК України).

Частиною сьомою статті 178 ЦПК України передбачено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Згідно статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до пункту 6 частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

У даному випадку у системному зв`язку з наведеними вище приписами застосуванню підлягають також норми статті 126 ЦПК України, за якими право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, право на подання відзиву на позовну заяву може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, встановлений судом для його подання, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.

За приписами статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справі перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків.

Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів цивільно-процесуальної форми, і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження цивільного процесу у визначених ЦПК України часових рамках.

Зокрема, під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз ЦПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.

Процесуальні строки, з поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають правоутворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.

Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.

Питання щодо поновлення/продовження процесуального строку безпосередньо пов`язана з відповідним конкретним учасником справи, його процесуальним правом і обов`язком та спрямоване на реалізацією саме його суб`єктивних процесуальних прав (обов`язків).

Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення/продовження строку на вчинення процесуальних дій перебуває в межах дискреційних повноважень судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

Можливість поновлення/продовження процесуальних строків виникає у тому разі, коли у передбачені строки виконати певному учаснику справи певні процесуальні дії є неможливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації та суд має право поновити/продовжити строк, установлений відповідно законом або судом, за клопотанням конкретного відповідного учасника справи в разі його пропущення з поважних причин. У зв`язку з цим для суду має значення й строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого законом або судом до вчинення учасником справи процесуальної дії, стосовно якої заявлено клопотання.

При цьому, як зазначив Верховний Суд у своїй постанові від 29 вересня 2022 року по справі № 500/1912/22, застосовуючи процесуальні норми, потрібно уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, установлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства є неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Слід зазначити, що вищевказана справа розглядається в період дії воєнного стану.

Верховний суд у вказаній постанові, окрім іншого зазначив, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку зі збройною агресією російської федерації, суворе застосування судами процесуальних строків щодо звернення до суду з позовними заявами, апеляційними й касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого ст. ст. 55, 124, 129 Конституції України, ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У пункті 6 рекомендацій Ради суддів України «Щодо роботи в умовах воєнного стану», зазначено про виважений підхід до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків, та по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану. Верховний Суд у своєму повідомленні щодо особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан зазначив також, що «запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків». 04.03.2022 видано наказ Голови Верховного Суду, згідно з яким встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи. Згідно з даним наказом Верховний суд акцентував судам, що варто ураховувати, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків. Окрім того Судам рекомендовано виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення процесуальних строків та, по можливості, продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану. Із даних рекомендацій слідує, що введення воєнного стану фактично визнається поважною причиною пропуску строку.

Ураховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, ЄСПЛ у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.

При цьому суд зважає на важливість подання кожною стороною процесу письмових заяв та доказів по суті справи, оскільки саме на підставі таких заяв та поданих доказів буде розглядатися справа по суті.

Виходячи з наведеного, враховуючи незначний строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого судом для подання відповідачем відзиву, суд погоджується з доводами представника відповідача, викладеними ним в обґрунтування заяви про поновлення процесуального строку для подання відзиву, та вважає причини пропуску такого строку поважними.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає можливим задовольнити клопотання представника позивача про витребування доказів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Суд, погоджується з доводами представника позивача про те, що витребувані докази міють істотне значення для справи та з метою повного та всебічного розгляду справи, вважає необхідним їх витребувати. Отримання зазначених документів є для позивача та його представника неможливим, на підтвердження чого останнім надані відповідні докази. Крім того, інформація, яка міститься в банку становить банківську таємницю. При цьому суд вважає достатнім витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю Гловоапп Україна зазначені в клопотання представником позивача документи в копіях, оскільки останнім жодним чином не обґрунтовано необхідність витребування їх оригіналів.

Відповідно до ч.3 ст.84 ЦПК України у разі задоволення клопотання про витребування доказів суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Відповідно до вимог ч.ч. 7, 8 ст. 84 ЦПК України, особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Стаття 84 ЦПК України не встановлює конкретних процесуальних строків щодо виконання ухвали про витребування доказів.

З метою непорушення прав всіх учасників судового провадження та основних засад цивільного судочинства щодо розумних строків розгляду цивільної справи, суд вважає необхідним встановити строк виконання зазначеної ухвали суду.

Керуючись ст. ст. 84, 247 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю Гловоапп Україна Болоховцева Євгенія Олексійовича про поновлення строку для подання відзиву.

Поновити Товариству з обмеженою відповідальністю Гловоапп Україна процесуальний строк для подання відзиву.

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Лебедєва Дмитра Володимировича про витребування доказів - задовольнити.

Витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю Гловоапп Україна (код ЄДРПОУ 2555522, адреса: 01011, місто Київ, вул.Мирного Панаса, будинок 11, офіс 2/2) належним чином засвідчені копії:

- інструкцій щодо виплати кур`єрам грошових коштів за здійснення доставки;

- витягу з виписок з банківських рахунків щодо отримання грошових коштів від ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- витягу з виписок з банківських рахунків щодо направлення грошових коштів на банківській реквізити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- інформації з архіву платформи GLOVO щодо історії замовлень, виконаних ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , за 25.07.2019 року;

- прейскуранту цін за використання спорядження, фірмового одягу та можливість нанесення фірмового оформлення компанії GLOVO;

- переліку офісів з вказівкою адреси місцезнаходження в місті Харкові станом на 09.07.2022 року;

- переліку офісів з вказівкою адреси місцезнаходження в місті Харкові станом на 25.07.2022 року;

- документів, які підтверджують отримання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , спорядження, фірмового одягу компанії GLOVO;

- документів, які підтверджують отримання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , спеціального термобоксу компанії GLOVO;

- відомостей щодо блокування профілю кур`єра - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Витребувати у Акціонерного товариства Комерційний банк Приватбанк (, адреса: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 30) детальну виписку по банківських рахунках, що були відкриті на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 починаючи з 01.01.2018 року до 01.08.2022 року..

Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю Гловоапп Україна та Акціонерному товариству Комерційний банк Приватбанк строк для виконання ухвали про витребування доказів до 01 листопада 2023 року.

Попередити Товариство з обмеженою відповідальністю Гловоапп Україна та Акціонерне товариство Комерційний банк Приватбанк , що у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд відповідно до вимог ч. 8 ст. 84 ЦПК України застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: hr.hr.court.gov.ua на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Т.В. Бобко