Справа № 211/8333/21
Провадження № 2/211/373/23
Р і ш е н н я

і м е н е м У к р а ї н и

29 вересня 2023 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Ткаченко С.В.

за участю секретаря судового засідання Бірж Д.В.,

у відсутність учасників процесу, розглянувши в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

встановив:

позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вищезазначеним позовом до відповідача ОСОБА_2 та просить суд визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 та на 1/6 частку квартири АДРЕСА_2 . В обґрунтування вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 помер дідусь (батько її батька) ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її бабуся (мати її батька) ОСОБА_5 . Після смерті дідуся залишилося спадкове майно квартира АДРЕСА_1 та квартира АДРЕСА_2 . При зверненні її до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті дідуся, однак отримала відмову через відсутність правовстановлюючих документів та у зв`язку з наявністю суперечки між спадкоємцями. Так, іншим спадкоємцем є рідний брат її батька, який відмовляється надати їй оригінали документів на спадкове майно або з`явитися до нотаріуса з метою видачі свідоцтва про право на спадщину. Спілкування між спадкоємцями відсутні., стосунки напружені. Тому з метою захисту спадкових прав, на підставі ст. 1266 ЦК України, просить вимоги задовольнити.

Ухвалою суду від 17 березня 2022 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 09 листопада 2022 року закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті.

Ухвалою суду від 28 березня 2023 року за клопотанням представника позивача повернуто на стадію підготовчого провадження.

Ухвалою суду від 30 березня 2023 року за клопотанням представника позивача витребувано письмові докази по справі.

Ухвалою суду від 22 травня 2023 року закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Кафтасьєва ГВ. не з`явилися, у матеріалах справи містяться їх заяви кожної окремо про розгляд справи за їх відсутності, вимоги позову підтримали, наполягають на їх задоволенні.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлений своєчасно та належним чином, відзиву на позов не надав.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов таких висновків.

Як встановлено судом та не оспорюється сторонами, ОСОБА_1 є рідною донькою ОСОБА_4 (а.с. 13 копія свідоцтва).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 (а.с. 9 копія свідоцтва).

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 (а.с. 8 копія свідоцтва).

Позивач ОСОБА_1 звернулась до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, однак постановою державного нотаріуса Четвертої криворізької державної нотаріальної контори від 27 травня 2021 року їй відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з наявністю суперечки між спадкоємцями та відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно на ім`я померлого (а.с. 14 копія постанови). Згідно матеріалів спадкової справи № 579/2019, заведеної до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , копію якої надано на виконання ухвали суду (а.с. 26-39), 03 грудня із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 звернулась його онука ОСОБА_1

22 січня 2020 року із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 звернулась його дружина ОСОБА_5 ..

22 січня 2020 року ОСОБА_2 звернувся до нотаріуса із заявою про відмову від прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 на користь дружини померлого ОСОБА_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 померла (а.с. 10 копія свідоцтва).

Згідно спадкової справи № 62/2021 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 , копію якої надано на виконання ухвали суду (а.с. 82-92), 13 липня 2021 року до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_5 звернувся її син ОСОБА_2 , якому вона заповідала усе належне їй за життя майно. Свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 у матеріалах спадкової справи відсутнє.

Згідно зі статтею 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

В основі спадкування за законом знаходиться принцип черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга - це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення.

У відповідності до статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Частиною першою статті 1266 ЦК України встановлено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Аналіз статті 1266 ЦК України свідчить, що спадкування за правом представлення - це такий порядок набуття права на спадкування за законом при якому спадкоємці п`ятої черги включаються до складу першої, другої чи третьої черги замість спадкоємця внаслідок того, що він помер до відкриття спадщини.

Якщо спадкування за правом представлення здійснюється кількома особами, частка їхнього померлого родича ділиться між ними порівну (частина п`ята статті 1266 ЦК України). Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частини перша, третя статті 1296 ЦК України).

Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку, та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна (пункт 4.12 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5).

За відомостями Комунального підприємства «Криворізьке районне бюро технічної інвентаризації» від 14 липня 2022 року, станом на 31.12.2012 право власності на квартиру АДРЕСА_1 не зареєстроване, маються лише матеріали інвентаризації станом на 2013 рік. Право власності на квартиру АДРЕСА_2 станом на 31.12.2012 зареєстроване на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого нотаріусом 21.06.2008 на ім`я ОСОБА_3 (а.с. 40-42 копії довідки, договору, витягу).

За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, квартира АДРЕСА_1 , належала ОСОБА_3 на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності, виданого 20 січня 2014 року реєстраційною службою Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області (а.с. 64 копія інформації).

Стосовно порядку розподілу спадкового майна.

Так, квартира АДРЕСА_1 належала ОСОБА_3 за життя на праві приватної власності, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав.

Поряд з загальними положеннями, Сімейний кодекс України містить перелік майна і обставин, що визначають певне майно особистою приватною власністю одного з подружжя, навіть якщо воно придбане в період шлюбу. Так, особистою приватною власністю одного з подружжя є: майно, набуте до шлюбу; майно, набуте за час шлюбу, але на підставі договору дарування або в порядку спадкування; майно, набуте за час шлюбу, але за кошти, які належали одному з подружжя особисто; житло, набуте одним з подружжя за час шлюбу внаслідок приватизації відповідно до Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду»; земельна ділянка, набута внаслідок приватизації, що перебувала у її/його користуванні, або одержана внаслідок приватизації земельних ділянок державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій, або одержана з земель державної і комунальної власності у межах норм безоплатної приватизації, визначених Земельним кодексом України.

Тому після смерті ОСОБА_3 вказана квартира ділилась у рівних частках на трьох його сина ОСОБА_2 , який відмовився від свої частки на користь матері, його дружину ОСОБА_5 та його сина ОСОБА_4 , частку якого у порядку ст. 1266 ЦК України спадкує його донька ОСОБА_1 , тобто кожному по 1/3 частці нерухомості.

Стосовно квартири АДРЕСА_2 , вона була придбана ОСОБА_3 за життя на підставі договору купівлі-продажу від 21 червня 2008 року у період шлюбу з ОСОБА_5 .

Таким чином, на підставі ст. 70 СК України, ОСОБА_3 за життя належало 1/2 частка вказаного нерухомого майна, яка теж успадковувалась на час відкриття спадщини між трьома вищезазначеними спадкоємцями по 1/6 кожному.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Згідно частин 1-3 статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Належним чином повідомлений про дату слухання справи відповідач відзиву до суду та доказів на його підтвердження, не надав, тому враховуючи, що цивільне судочинство згідно частин 1-3 статті 12 ЦПК України здійснюється на засадах змагальності сторін та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, так як відповідно до частини 6 статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, беручи до уваги, що обставини, на які посилається позивач, як на підстави для задоволення позову, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення вимог.

Керуючись статями 10, 12,13, 81, 141, 263, 265 ЦПК України, суд

ухвалив:

задовольнити позов ОСОБА_1 повністю.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_3 ) право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , на:

-1/3 частку квартири за адресою: АДРЕСА_4 , загальною площею 68,2 кв.м., житловою площею 41,2 кв.м.;

-1/6 частку квартири за адресою: АДРЕСА_5 , загальною площею 35,36 кв.м., житловою площею 17,7 кв.м.

Рішення може бути оскаржене учасниками справи в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення судового рішення.

Суддя: С. В. Ткаченко