РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.09.2023 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі

головуючого судді Верещінської І.В.

при секретарі Прищепі С.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Київської міської ради (м. Київ, вул. Хрещатик, 36), треті особи: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ, провулок Музейний, 2-Д), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за заповітом.

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що він є сином ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті матері відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме на частку в праві власності на квартиру АДРЕСА_2 .

Так, 14.12.2004 року ОСОБА_3 зробила заповіт, посвідчений державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори, зареєстрований в реєстрі за № 4-4429, згідно якого заповідала ОСОБА_1 , належну їй на праві власності частину квартири АДРЕСА_2 .

Вказує, що при зверненні з заявою про прийняття спадщини за заповітом державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом оскільки у позивача відсутній оригінал правовстановлюючого документу на спадкове майно, який був втрачений ще за життя ОСОБА_3 . Тому позивач вимушений звернутися до суду за захистом свого права.

Просить суд визнати за ОСОБА_1 право власності на частину квартири АДРЕСА_3 у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Представник позивача надала до суду заяву про проведення судового засідання за її відсутності та відсутності її довірителя, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи повідомлений належним чином, направив до суду відзив, в якому просить суд на підставі поданих стороною доказів прийняти рішення згідно чинного законодавства та слухати справу у відсутність представника Київської міської ради.

Представник третьої особи Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не з`явився, проте направив до суду пояснення, згідно яких просить суд розгляд справи проводити за його відсутності та прийняти законне та обґрунтоване рішення.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Дослідивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , є сином ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження, яке видане 13.06.1962 року в м. Київ, б/ЗАГС Ленінського району серія НОМЕР_1 , актовий запис № 892. (а.с. 6)

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 , племінниця ОСОБА_1 , є дочкою ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, яке видане 04.04.1989 року відділом ЗАГС Ленінського райвиконкому м. Києва серія НОМЕР_2 , актовий запис № 327. (а.с. 9)

Батько позивача, ОСОБА_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, яке видане 10.10.1998 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Залізничного району м. Києва серія НОМЕР_3 , актовий запис № 1378. (а.с.7)

02.04.1999 року ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (мати та племінниця позивача) отримали свідоцтво про право власності на житло, видане Відділом приватизації державного житла Залізничного району м. Києва про те, що квартира АДРЕСА_2 належить їм на праві приватної власності в рівних долях, згідно з розпорядженням від 02.04.1999 року № 22249. (а.с. 10)

14.12.2004 року ОСОБА_3 зробила заповіт, посвідчений державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори, зареєстрований в реєстрі за № 4-4429, згідно якого заповіла ОСОБА_1 , належну їй на праві власності частину квартири АДРЕСА_2 . (а.с. 12)

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть, яке видане Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) серія НОМЕР_4 , актовий запис № 1378. (а.с. 8)

Згідно інформаційної довідки виданої комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 15.12.2022 року КВ02022 №28531, підтверджується, що квартира АДРЕСА_2 на праві власності зареєстрована за: ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , в рівних долях, на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації державного житла Залізничного району м. Києва, зареєстрованого в Бюро 19.04.1999, за реєстровим № 5263. (а.с.11)

Так, позивач звернувся до державного нотаріуса Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом у встановлений законом термін, де 03.10.2022 року було заведено спадкову справу № 652/2022. (а.с. 13)

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.02.2023 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом до майна померлої ОСОБА_3 на частину квартири АДРЕСА_2 на підставі п.4.16 глави 7 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, оскільки у ОСОБА_1 відсутні оригінали правовстановлюючих документів на вказану квартиру (а.с. 22).

У відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

Згідно ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно п. п. 4.15 та 4.18 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 N 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

П. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30травня 2008 року №7 "Про судову практику в справах про спадкування" передбачено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, правовстановлюючі документи на квартиру були втрачені, в зв`язку з чим ОСОБА_1 не мав змоги надати їх до нотаріальної контори.

Положення ст. 392 ЦК України вказують, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою собою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Одним із способів захисту цивільних прав відповідно до п.1 ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України, є «визнання права».

За таких обставин, враховуючи вказані вимоги закону та наявні у справі докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 4, 19, 76, 81, 200, 247, 258-259, 263-265, 354 ЦПК України, ст. ст. 328, 392, 1235, 1268 ЦК України суд,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_5 ) право власності на частину квартири загальною площею 60,80 кв.м., житловою площею 44,70 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.В. Верещінська