Справа № 405/6738/23
Провадження № 2-з/405/57/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2023 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі № 405/6738/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на частку у праві власності на нерухоме майно, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Ленінського районного суду м. Кіровограда з позовом до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якому (позові) просить припинити право власності ОСОБА_4 на 1/20 частку, ОСОБА_3 на 3/40 частки, ОСОБА_1 на 3/40 частки у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 , а також визнати за ним (позивачем ОСОБА_1 ) право власності на 1/5 частину зазначеної квартири.

Одночасно з поданням позовної заяви, позивачем ОСОБА_1 подано до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на належну відповідачам ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .

На обґрунтування заяви про забезпечення позову позивач зазначив, що ним поданий позов про визнання за ним права на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 , а також про припинення у відповідних частках права власності трьох поточних співвласників даної квартири, які частки відповідачів на квартиру в натурі не виділені, а зважаючи на те, що власників троє, виділ часток в натурі фізично не є можливим через нереальність облаштування трьох окремих входів до відповідних часток квартири, відтак, рішення щодо використання квартири, а також розпорядження нею може бути прийнято тільки усіма співвласниками разом, зокрема, це стосується і її відчуження іншій особі або особам. При цьому, у разі такого відчуження квартири матиме місце зміна власника майна, а відтак можливість захисту його (позивача) порушеного права на частку у квартирі буде ускладнена, оскільки доведеться оспорювати в судовому порядку відповідний договір купівлі-продажу квартири, що потребуватиме значного часу та докладання додаткових зусиль для відновлення порушеного права. Враховуючи зазначене, позивач вважає, що, в даному випадку, є реальні підстави для забезпечення позову до відповідачів шляхом накладення арешту на належне їм майно, а саме: на спірну квартиру. При цьому, необхідним є накладення арешту на квартиру як на цілий об`єкт, а не виключно на ту частку (1/5), на яку він (позивач) претендує, оскільки, як зазначено вище, частки усіх співвласників в натурі не виділені. Крім того, вважає, що такий спосіб забезпечення позову є співмірним із заявленим розміром позовних вимог, а також не є обтяжливим для відповідачів, оскільки не позбавить їх можливості користування всією квартирою.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною 5 ст.153 ЦПК України.

При цьому, відповідно до правових висновків, які містяться в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.06.2021 року у справі № 308/8567/20, в якій Верховний Суд відступив від висновку, викладеному в постанові Верховного Суду в складі колегії судів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 серпня 2020 року в справі N520/9674/19 (провадження N61-4032св20) зазначено, що законодавець передбачив відповідний процесуальний порядок розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі. Для розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі встановлені різні процесуальні строки: два та п`ять днів відповідно. Першочерговим при надходженні на розгляд суду заяви про забезпечення позову є надання оцінки щодо порядку звернення з нею до суду, за умови дотримання якого здійснюється її розгляд по суті.

У випадку одночасного подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову, розгляд заяви про забезпечення позову не залежить від вирішення питання про відкриття провадження у справі. Законодавець не покладає обов`язку на суд відкрити провадження у справі, а тільки потім вирішувати питання про забезпечення позову. У разі повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі передбачений процесуальний механізм скасування заходів забезпечення позову.

З огляду на викладене вище, заява про забезпечення позову розглянута судом в порядку ч. 1 ст. 153 ЦПК України, не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Крім того, згідно роз`яснень, які містяться в п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 року за №9, вбачається, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи.

Крім того, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відтак, при обранні заходів забезпечення позову слід також враховувати необхідність збереження балансу прав і законних інтересів усіх учасників спірних правовідносин та інших осіб, не допускаючи використання заходу забезпечення позову у якості тиску на відповідача.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що є учасниками даного судового процесу. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасників справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов може бути забезпечений, серед іншого, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, при цьому, згідно з ч. 3 зазначеної статті, заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Так, співмірність, зокрема, полягає у тому, щоб засіб забезпечення позову відповідав предмету позову.

Судом встановлено, що предметом поданого позивачем ОСОБА_1 позову є вимога майнового характеру: а саме: визнання за ним (позивачем) права власності на 1/5 частину квартири за адресою: АДРЕСА_2 .

Підставою позову позивач зазначив на те, що він був незаконно позбавлений права на ряду з іншими членами сім`ї на приватизацію спірної квартири.

Крім того, з заяви позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову, вбачається, що позивач обрав вид забезпечення позову, а саме: накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .

Необхідність вжиття заходу забезпечення позову обраним вище способом в заяві позивач ОСОБА_1 зазначив про те, що він не виключає можливості того, що відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , як співвласники квартири до прийняття рішення судом по суті можуть спільно відчужити зазначену квартиру, на користь третіх осіб, що унеможливить в подальшому виконання рішення суду, ухваленого за результатами розгляду даної цивільної справи.

З аналізу положень статті 150 ЦПК України слідує, що арешт, як вид забезпечення позову, може бути накладений лише на майно або грошові кошти, які належать саме відповідачу по справі (є власністю відповідача).

Так, відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло, виданого Кіровоградською міською радою 13 лютого 2009 року, квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_5 та членам її сім`ї: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в рівних частинах, при цьому, зазначена квартира приватизована згідно з Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Крім того, відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно ОКП «Кіровоградське ООБТІ» № 22272796 від 25.03.2009 року, право приватної спільної часткової власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі свідоцтва про право власності /48219/ від 13.02.2009 року/, виданого Кіровоградською міською радою, зареєстровано за ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , номер запису: 62830, в книзі: 176.

Окрім того, в зазначеному вище свідоцтві про право власності на житло від 13.02.2009 року міститься напис, за яким приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Лебедєвою Н.А. 19 червня 2013 року за реєстровим номером № 152, посвідчено договір дарування 1/4 частини спірної квартири від імені ОСОБА_5 на ім`я ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у рівних частинах.

Під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно чи продати його.

Окрім того, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення, а також те, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення до нього позову може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення. Загроза утруднення або неможливості виконання рішення суду наявні і тоді, коли у сторони спору до його вирішення є можливість розпорядитися належним йому майном з метою ухилення від виконання судового рішення.

З огляду на викладене вище, керуючись наведеними нормами процесуального права, розглядаючи заяву про забезпечення позову в межах доводів, викладених в заяві про забезпечення позову, приймаючи також до уваги, що між сторонами існує спір майнового характеру про визнання за позивачем ОСОБА_1 права власності на 1/5 частину квартири за адресою: АДРЕСА_2 , з припиненням права власності відповідачів на 1/20 та по 3/40 частини спірної квартири, відповідно, враховуючи також, що відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , на яких зареєстровано право приватної спільної часткової власності на зазначену квартиру, до розгляду справи судом та прийняття рішення по суті спору, можуть розпорядитися належним їм майном, відчуживши зазначену квартиру на користь третіх осіб, що, в свою чергу, може свідчити про можливе порушення законних прав та інтересів позивача, та, відповідно, вчинення відповідачами дій, направлених на ухилення від можливого виконання рішення суду, та є достатніми підставами вважати, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог, на підставі чого та з урахуванням вимог розумності та справедливості, забезпечення збалансованості інтересів учасників справи, суд приходить до висновку про обґрунтованість заяви про забезпечення позову, та вважає за необхідне задовольнити заяву позивача про забезпечення позову, застосувати захід забезпечення позову у вигляді накладення арешту на об`єкт нерухомого майна квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , право приватної спільної часткової власності на яку зареєстровано за ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності, виданого Кіровоградською міською радою 13.02.2009 року № 48219 та договору дарування №152 від 19 червня 2013 року.

При цьому, обставин, передбачених ч.ч. 4-12 ст. 150 ЦПК України, які б перешкоджали застосування такого виду забезпечення позову, чи обставин, які б свідчили про порушення прав інших осіб, у зв`язку із застосуванням відповідних заходів, - судом не встановлено.

Керуючись ст.ст.149, 150, 153, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі № 405/6738/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на частку у праві власності на нерухоме майно,- задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову по цивільній справі № 405/6738/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на частку у праві власності на нерухоме майно, шляхом накладення арешту на об`єкт нерухомого майна квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , право приватної спільної часткової власності на яку зареєстровано за ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 та ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її винесення апеляційної скарги.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без повідомлення учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Дата постановлення ухвали 20.09.2023 року.

Строк пред`явлення виконавчого документа до виконання три роки.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова