Справа № 645/2178/23
Провадження № 2/645/984/23
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 вересня 2023 року м. Харків
Фрунзенський районний суд м.Харкова у складі:
Головуючого судді Шарка О.П.
при секретарі судових засідань - Мухіна В.А.
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Харкові в порядку заочного розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів,
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом ОСОБА_2 , в якому просить суд стягнути з відповідача грошові кошти у розмірі 1000 (одна тисяча) доларів США, передані відповідачу у якості авансу для забезпечення своїх намірів і зобов`язань укласти договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 ,грошові кошти у розмірі 1000 (одна тисяча) доларів США, у якості штрафу, передбаченого п. 4.2. Договору-зобов`язання.
В судове засідання позивача не з`явився, надав суду заяву, в якій просив розглянути справу у її відсутність, позовні вимоги підтримала повністю, та просила суд постановити по справі заочне рішення.
Відповідач у судове засідання не з`явилася, хоча про час, дату та місце слухання справи повідомлялася у встановленому законом порядку за місцем реєстрації, відзив на позовну заяву не надходив, а тому суд за згодою позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.
Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.
З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).
Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав свобод чи законних інтересів.
Статтею 16 ЦК встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
Особа вільна у виборі способу способі захисту цивільних прав судом.
Разом з тим, передбачені ст. ст. 12 і 13 ЦПК України засади змагальності та диспозитивності цивільного судочинства визначають основні правила, в межах яких мають діяти особи, що беруть участь у справі, та суд при вирішенні справи.
Згідно ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона у цивільному судочинстві повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, до яких дана справа не відноситься.
Суд, згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим законом випадках.
Відповідач, зі свого боку, зобов`язаний довести обставини, посилаючись на які він заперечує проти позову.
Згідно позиції Верхового Суду України, що викладена у постанові Пленуму «Про судове рішення у цивільній справі» №14 від 18.12.2003 року «Про судове рішення у цивільній справі» вбачається, що оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів та осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси, то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи та інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це.
Статтями 78, 81 ЦПК України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
У ході судового розгляду встановлено, що 24 грудня 2021 року між ОСОБА_2 (Продавець) та ОСОБА_1 (Покупець) було укладено Договір-зобов`язання укласти договір купівлі продажу.
Згідно п. 2.1. Договору-зобов`язання «Продавець» і «Покупець», розуміючи значення своїх дій та без будь-якого примусу цим Договором висловлюють взаємний намір і беруть на себе взаємні зобов`язання в строк до 29.12.2021 року укласти договір купівлі-продажу об`єкта нерухомості - квартири АДРЕСА_1 .
Відповідно п. 2.4. Договору-зобов`язання сторони встановили термін посвідчення договору купівлі-продажу на вищезазначений об`єкт нерухомості до 17 годин 00 хв. 29.12.2021 року у нотаріуса Маслак Н.В. за адресою: АДРЕСА_2 . Згідно п. 2.6. Договору-зобов`язання для забезпечення своїх намірів і зобов`язань укласти договір купівлі-продажу зазначеного об`єкта нерухомості, розуміючи значення своїх дій та без будь-якого примусу, «Покупець» передав, а «Продавець» отримав в момент підписання цього Договору, грошову суму в розмірі 1000 (одна тисяча) доларів США, яка входить до вартості об`єкту нерухомості, згідно п. 2.5. цього Договору.
До 29.12.2021 року договір купівлі-продажу об`єкта нерухомості - квартири АДРЕСА_1 укладено не було, адже продавець не з`явився до нотаріуса та не виходив на зв`язок.
Крім того, ОСОБА_2 приховала, що стосовно вказаної квартири є судовий спір справа № 645/7350/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 недійсним, процес по якій триває з 04.11.2021 року, що суперечить п. 2.3. Договору, а саме при підписанні цього Договору «Продавець» гарантує, що щодо об`єкта нерухомості не ведуться судові спори.
Згідно до п. 4.3. Договору-зобов`язання якщо одна зі сторін приховувала від іншої сторони істотні обставини, що перешкоджають законному укладенню договору купівлі-продажу вищевказаного об`єкта нерухомості, то відповідальність покладається на винну сторону, яка приховала дані обставини, і це розцінюється, як відмова купити або продати об`єкт нерухомості (тобто як порушення умов цього Договору).
Таким чином у ході судового розгляду встановлено, що неукладення договору відбулося з вини Продавця - відповідача по справі.
Відповідно до п. 4.2. Договору-зобов`язання у разі, якщо договір купівлі- продажу не буде укладено з вини «Продавця», внаслідок невиконання або неналежного виконання умов цього Договору, то «Продавець» зобов`язується повернути грошову суму, зазначену в п. 2.6. цього Договору (1000 доларів США) «Покупцеві», а також зобов`язується оплатити «Покупцеві» штраф, який сторонами визначено в 100% розмірі від суми, зазначеної в п. 2.6 (ст. 549 ЦК України) і відшкодувати понесені «Покупцем» збитки, відповідно до п. 5 ст. 653 ЦК України згідно з чинним законодавством. ОСОБА_2 добровільно відмовилася повертати ОСОБА_1 вказану суму.
30 грудня 2021 року ОСОБА_1 направила ОСОБА_2 претензію, яка була отримана останньою 31 грудня 2021 року.
14 червня 2022 року слідчим СВ Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції Єресько А.В. вказане кримінальне провадження було закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.
Згідно ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно з ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Згідно ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Статтею 611 ЦК України визначено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема:
1)припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору;
2)зміна умов зобов`язання;
4)відшкодування збитків та моральної шкоди.
Згідно ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Сторони не вважають такий договір попереднім (п. 5.9. Договору-зобов`язання).
Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно зі статтею 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.
Правила статті 570 ЦК України поширюються на випадки, коли договір було укладено, але одна із сторін ухиляється від його виконання.
Якщо порушення зобов`язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості (ч. 1ст. 571 ЦК України).
За змістом названих норм завдаток є доказом існування зобов`язання, виконує платіжну функцію та є способом забезпечення виконання зобов`язання.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст.12, 263, 264-265, 280-282, 284, 287, 288, 289 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) грошові кошти у розмірі 1000 (одна тисяча) доларів США, передані відповідачу у якості авансу для забезпечення своїх намірів і зобов`язань укласти договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) грошові кошти у розмірі 1000 (одна тисяча) доларів США, у якості штрафу, передбаченого п. 4.2. Договору-зобов`язання.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) сплачений судовий збір у розмірі 1073 грн. 60 коп. (тисяча сімдесят три гривні шістдесят копійок)
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Харківського апеляційного суду через Фрунзенський районний суд м.Харкова.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення виготовлено 26 вересня 2023 року
Суддя Фрунзенського районного суду О. П. Шарко