Справа № 214/4431/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без розгляду

27 вересня 2023 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Ткаченка А.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Попкової Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №214/4431/15-ц за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом 15 червня 2015 року, в якому просить суд визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, розташованим за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності йому, ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 06 липня 2015 року (головуючий суддя Хомініч С.В.) відкрито провадження у справі з призначенням судового розгляду (а.с.11).

14 грудня 2015 року ухвалено заочне рішення у справі про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 (головуючий суддя Хомініч С.В.) (а.с.30-31).

Ухвалою суду від 06 листопада 2017 року (головуючий суддя Хомініч С.В.) за заявою представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Рагозіної О.В. заочне рішення суду від 14 грудня 2015 року скасоване, а справу призначено до розгляду (а.с.56-57).

Ухвалою суду від 15 січня 2018 року (головуючий суддя Хомініч С.В.) за клопотанням представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Рагозіної О.В. провадження у справі зупинене до набрання законної сили судовим рішенням у цивільній справі №214/9244/14-ц за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, ОСОБА_1 про визнання проведення електронних торгів недійсними, визнання акту проведення електронних торгів недійсними та усунення перешкод у користуванні майном (а.с.87-88).

За результатами повторного автоматизованого розподілу на підставі розпорядження керівника апарату суду від 22 січня 2019 року №114 матеріали цивільної справи передано у провадження судді Попову В.В. (а.с.99, 100).

Ухвалою суду від 01 березня 2023 року (головуючий суддя Попов В.В.) провадження у справі поновлено, призначено судовий розгляд справи (а.с.109).

Ухвалою суду від 24 травня 2023 року задоволено заяву головуючого судді Попова В.В. про самовідвід від розгляду цивільної справи (а.с.111-112).

Матеріали справи за результатами повторного автоматизованого розподілу передано у провадження судді Ткаченку А.В. 30 травня 2023 року. Ухвалою суду від 05 червня 2023 року справу прийнято до провадження суддею Ткаченком А.В. з призначенням до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.114). Розгляд справи призначено на 15.00 год. 18 липня 2023 року.

У зв`язку з неявкою в судове засідання усіх учасників справи, повідомлених належним чином у встановленому законом порядку (свідченням чому є довідки про доставку повісток про виклик до суду за допомогою СМС позивачеві на менеджер Viber, третій особі на електронну пошту та засобами поштового зв`язку (а.с.123); відповідач та його представник СМС не доставлено з відміткою «абонент недоступний» - за даними АСДС КП «Д-З»; поштові відправлення повернуто без вручення «за закінченням терміну зберігання»), розгляд справи відкладено до 11.30 год. 29 серпня 2023 року.

У зв`язку з неявкою в судове засідання усіх учасників справи, розгляд справи, призначений на 11.30 год. 29 серпня 2023 року, було відкладено до 09.45 год. 27 вересня 2023 року. За даними АСДС КП «Д-З» позивач був повідомлений належним чином, свідченням чому є довідка про доставку повістки про виклик до суду за допомогою СМС позивачеві на менеджер Viber, третій особі на електронну пошту; відповідач та його представник СМС не доставлено з відміткою «абонент недоступний». Від представника третьої особи на електронну пошту суду 14 вересня 2023 року надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Позивач та інші учасники справи у судове засідання 27 вересня 2023 року повторно не з`явились, повідомлялись у встановленому законом порядку, причини неявки суду не відомі.

Таким чином, протягом усього періоду часу перебування справи у провадженні судді Ткаченка А.В., а саме з 30 травня 2023 року, позивач, яким ініційовано судове провадження у даній справі, у жодне із судових засідань з розгляду справи по суті не з`явився, загалом з моменту зупинення провадження у справі у 2018 році ніякого інтересу до справи не проявляв, про поважність причин неприбуття в судові засідання не повідомляв, заяв про відкладення розгляду справи від нього суду не надходило.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки(п.п.66-69 рішення у справі «Смірнова проти України»). Зокрема, в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року зазначено, що «… заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання».

Згідно з ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Отже, у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ЦПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду судом справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності на будь-якій стадії розгляду справи.

Такі висновки суду узгоджуються з правовими висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18.

Суд зауважує, що характер спору та предмет спірних правовідносин стосуються майнових прав позивача на спірне житлове приміщення, які, за змістом позову, обмежуються відповідачем за фактом реєстрації його місця проживання у квартирі, а тому з огляду на ініціювання саме позивачем даного спору, визначальною для вирішення спору є його позиція щодо пред`явлених ним вимог, незалежно від позиції відповідача чи третіх осіб по справі, що є проявом принципу диспозитивності. Разом з тим, за відсутності позивача та неподання ним клопотання про розгляд справи за його відсутності з викладенням позиції щодо заявлених ним вимог суд позбавлений можливості розглянути справу та ухвалити рішення без участі сторони позивача.

Так, позивач про дату, час та місце проведення судових засідань у справі неодноразово повідомлявся у порядку, встановленому ст.128 ЦПК України, усіма можливими засобами та способами, у тому числі шляхом направлення повісток за допомогою СМС на зазначений позивачем номер мобільного телефону, поштовою кореспонденцією на вказану ним адресу. Однак в жодне із судових засідань позивач не з`явився за відсутності на те поважних причин, порушуючи своєю бездіяльністю процесуальні строки розгляду справи, і від нього не надходило заяв про розгляд справи за його відсутності.

До суду від позивача також не надходили повідомлення про зміну адреси місця проживання (перебування, знаходження), номеру мобільного телефону, не надходили й заяви про поважність причин, з яких він не міг з`явитися в судові засідання, клопотань про відкладення розгляду справи, так само як і заяв про розгляд справи за його відсутності також не надіслано.

З огляду на наведене, суд вжив усіх можливих заходів з використанням передбачених нормами ЦПК України процесуальних засобів щодо належного повідомлення позивача про час, місце та дату проведення судових засідань. У даному випадку суд вважає за доречне зауважити, що ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому також акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі № 9901/278/21.

З урахуванням вказаних обставин в їх сукупності суд приходить до висновку, що пред`явлена ОСОБА_1 позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України, особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат згідно ст.142, ч.3 ст.257 ЦПК України, суд враховує залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача (що в силу п.4 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» виключає повернення судом позивачеві сплаченого судового збору), тому суд приходить до висновку про відсутність підстав для компенсації понесених позивачем витрат по сплаті судового збору.

Керуючись ст.ст.189, 257, 260, 261, 352-354 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 15 днів з дати її підписання шляхом подання апеляційної скарги. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження, або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвалу складено та підписано 27 вересня 2023 року.

Суддя А.В. Ткаченко