ПОСТАНОВА

Іменем України

29 серпня 2023 року м. Кропивницький

справа № 396/179/23

провадження № 22-ц/4809/951/23

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючий суддя - Дьомич Л. М. (суддя - доповідач),

судді Головань А.М., Мурашко С.І.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ;

відповідач ОСОБА_2 ;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - приватний нотаріус Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Українська Наталія Михайлівна,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Української Наталії Михайлівни про визнання заповіту недійсним за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 09 червня 2023 року (суддя Дригваль В.М.),-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

31 січня 2023 року до Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 подана позовна заява з вимогою до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Українська Наталія Михайлівна, про визнання заповіту від 15 липня 2015 року недійсним.

06 лютого 2023 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу п`ятиденний строк на усунення недоліків позовної заяви.

26 квітня 2023 року, після виконання вимог суду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 02 червня 2023 року.

Під час підготовчого засідання, із матеріалів цивільної справи встановлено, що позивачем при виконанні ухвали про залишення позовної заяви без руху від 06.02.2023 року, надано до суду позовну заяву в новій редакції, з додатками, в якій заявлений новий предмет спору. Зокрема, при зверненні до суду 31.01.2023 року, позивачем зазначено предметом позову визнання недійсним заповіту від 15 липня 2015 року, зареєстрованого в реєстрі за №1090. При подачі позовної заяви 09.02.2023 року (після виконання ухвали суду від 06.02.2023) в новій редакції, зазначено предметом позову визнання недійсним заповіту від 02 травня 2019 року, зареєстрований в реєстрі за №628.

Так, стороною подано дві заяви з різним предметом спору.

Ухвалою суду 02.06.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Українська Наталія Михайлівна про визнання заповіту недійсним, залишено без руху. В мотивувальній частині ухвали конкретизовано з яких підстав, а саме, позивачу слід визначитися із позовними вимогами, щодо предмета позову. У разі, якщо позивач ставить питання про визнання двох заповітів недійсними (тобто, наявність двох позовних вимог немайнового характеру), то слід здійснити оплату судового збору ще одну вимогу немайнового характеру, оскільки стороною здійснено сплату судового збору лише за одну вимогу немайнового характеру в розмірі 1073,60 грн.

Судове рішення

Ухвалою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 09.06.2023 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Українська Наталія Михайлівна про визнання заповіту недійсним, залишено без розгляду.

Даній ухвалі передувала ухвала від 02.06.2023 року про залишення позовної заяви без руху та надано позивачу триденний строк для усунення недоліків позовної заяви та сплати судового збору відповідно до кількості заявлених позовних вимог. Ухвалу було направлено на електронну адресу представника позивача, адвокату Мельник Олені Володимирівні, яка діє на підставі ордеру серії ВА №1053354 від 22.05.2023 року, яку представник отримав 02.06.2023 року.

Станом на 09 червня 2023 року позивачем (представником позивача) недоліки позовної заяви не усунуто, судовий збір не сплачено, позовні вимоги не уточнені, в зв`язку з чим позовна заява залишена без розгляду в порядку п.8ч.1 ст.257 ЦПК.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погодившись із даною судовою ухвалою позивач оскаржила її в апеляційному порядку. Згідно поданої апеляційної скарги просить скасувати ухвалу Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 09 червня 2023 року, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обгрунтування вказує про порушення судом норм процессуального права. Зокрема, що стороною дійсно поданий новий предмет позову, направлений до суду і новий позов мав би підлягати реєстрації, а в подальшому об`єднаний з первісно заявленим позовом.

Рух справи в суді апеляційної інстанції

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подана позивачем 14 червня 2023 року.

28 червня 2023 року відкрито провадження у даній справі, встановлено строк для подачі відзиву.

30 червня 2023 року закінчено підготовчі дії, справу призначено до розгляду в Кропивницькому апеляційному суді на 29 серпня 2023 року, про що постановлено відповідну ухвалу.

У відповідності до вимог чинного законодавства учасників справи належним чином повідомлено про дату, час та місце апеляційного розгляду справи (а.с.93-97).

На підставі розпорядження керівника апарату апеляційного суду від 28 серпня 2023 року № 130 здійснено повторний автоматизований розподіл даної справи між суддями, за результатами якого члена колегії з розгляду даної справи суддю Карпенка О.Л. замінено суддею Мурашком С.І.

Про участь сторін в суді апеляційної інстанції

Учасники справи в судове засідання не з`явились, належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи.

Від представника позивача, адвоката Мельник О.В. надійшла заява про розгляд справи без сторони позивача (а.с.103).

Процесуальні обставини справи

Позивач ОСОБА_1 31.01.2023 звернулася до Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Українська Наталія Михайлівна про визнання заповіту ОСОБА_3 , складеного на ОСОБА_2 від 15 липня 2015 року, недійсним.

06 лютого 2023 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу п`ятиденний строк на усунення недоліків позовної заяви з підстав не сплати судового збору. Недоліки подачі звернення порушення ст.ст.175-177 ЦПК: відповідно до п. 2 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити місце проживання чи перебування фізичної особи, сторони у справі; сплачений судовий збір (долучена квитанція).

У позовній заяві позивачем вказано адресу реєстрації та фактичного місця проживання відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно до вимог ч.6 ст.187 ЦПК України, 01.02.2023 року надіслано запит до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Кіровоградській області. Із отриманої інформації (вх. №841 від 06.02.2023 року) з`ясовано, що за відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Кіровоградській області громадянин ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не значиться.

26 квітня 2023 року ухвалою суду відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 02.06.2023 року. В судовій ухвалі вказано, що станом на час відкриття провадження у цивільній справі позивачем недоліки усунуті у повному обсязі та своєчасно, а тому, враховуючи надання до суду повідомлення на запит про місце реєстрації відповідача, відсутні підстави для повернення позовної заяви.

Матеріали заяви відповідають вимогам ст.ст.175-177 ЦПК України, судовий збір позивачем сплачено у відповідності з вимогами Закону України «Про судовий збір».

Суд в оскаржуваній ухвалі вказує, що 02.06.2023 року після відкриття провадження у справі, було встановлено, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст.175-177 ЦПК України, а саме: позивачем при виконанні ухвали про залишення позовної заяви без руху від 06.02.2023 року, надано до суду позовну заяву з додатками в якій зазначено інші позовні вимоги щодо предмета спору.

Так, при зверненні до суду 31.01.2023 року, позивачем зазначено предметом позову визнання недійсним заповіту від 15 липня 2015 року, зареєстрованого в реєстрі за №1090. Разом з тим, при подачі позовної заяви 09.02.2023 року в ній зазначено предметом позову визнання недійсним заповіту від 02 травня 2019 року, зареєстрований в реєстрі за № 628.

В матеріалах цивільної справи наявні дві позовні заяви з різним предметом спору, без зазначення в останній позовній заяві, що це уточнююча позовна заява. Позивачу запропоновано визначитися із позовними вимогами, щодо предмета позову. У разі, якщо позивач ставить питання про визнання двох заповітів недійсними (тобто, наявність двох позовних вимог немайнового характеру) запропоновано здійснити оплату судового збору за ще одну вимогу немайнового характеру, оскільки позивачем здійснено сплату судового збору лише за одну вимогу немайнового характеру в розмірі 1073,60 грн.

За вищевикладеного ухвалою від 02.06.2023 року залишено позовну заяву без руху та надано стороні триденний строк для усунення недоліків позовної заяви та сплати судового збору відповідно до кількості заявлених позовних вимог. Дану ухвалу було направлено на електронну адресу представника позивача, адвокату Мельник Олені Володимирівні, яка діє на підставі ордеру серії ВА №1053354 від 22.05.2023 року, яку представник отримав 02.06.2023 року.

Станом на 09 червня 2023 року позивачем (представником позивача) недоліки позовної заяви не усунуто, судовий збір не сплачено, позовні вимоги не уточнені, в зв`язку з чим позовна заява залишена судом без розгляду.

Позиція апеляційного суду

Відповідно до частини другої статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

За положеннями ст. 379 ЦПК підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Дослідивши підстави оскарження, переглядаючи судове рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, за наступного.

Мотиви, з яких виходив апеляційний суд, та застосовані норми права

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржувана ухвала не відповідає положенням законодавства.

За положеннями пункту 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Суд першої інстанції застосував дану норму права і на її підставі залишив позовну заяву ОСОБА_1 від 31.01.2023р без розгляду.

Недотримання судом вимог законодавства виходить з наступного.

Ухвалою суду від 26 квітня 2023 року відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Українська Наталія Михайлівна про визнання заповіту ОСОБА_3 від 15 липня 2015 року, недійсним.

Провадження відкрито після усунення позивачкою недоліків, допущених при зверненні до суду, призначено підготовче засідання.

Тобто процесуальні межі становлять саме цей предмет позову.

Разом з тим подана стороною нова чи уточнена позовна заява (як вказується у скарзі), з назвою «позовна заява про визнання заповіту недійсним від 2 травня 2019 року» є по своїй суті новим зверненням, який не стосується первісного звернення, а відтак є процесуально неправильним в межах первісної справи застосовувати норми і вирішувати відповідність нового звернення положенням, які регулюють подачу позову ст.ст. 175,177 ЦПК.

З ухвали про відкриття провадження чітко вбачається, що йдеться про звернення, позов за яким постановлена ухвала без руху від 6 лютого 2023 року.

Тобто щодо позовної заяви, здійсненого 31.01.2023 року відкрито провадження і справа підлягає розгляду, недоліки виправлено, адреса відповідача з`ясована, судовий збір сплачено.

Суддя першої інстанції, отримавши матеріали за наслідком виконання ухвали без руху, фактично не встановив відмінність звернень, подачу нового предмету позову.

В апеляційній скарзі апелянт акцентує увагу, що нею подана уточнена заява, однак про це не йдеться в документі. Вимоги законодавства такого процесуального статусу документа «уточнена позовна заява» не передбачає, за вимогами ЦПК України відсутня можливість доповнення позовної заяви, в адаптації до норми права «уточнена» це є або зміна предмета/підстави позову, або збільшення/зменшення розміру вимог, тобто суми заявленої вимоги.

Реально сторона в межах поданої позовної заяви подала ще одне звернення, тобто нову позовну заяву, іншого змісту та предмету, на що суд першої інстанції і мав би відповідно прореагувати, застосовувати законодавчі норми.

В апеляційній скарзі адвокат сторони Пугач Ю.А. викладає обставини спірних правовідносин, що є зайвим для вирішення процесуального питання апеляційною інстанцією, що стосується подальшого провадження у справі, а також слушно зауважує, що її нове звернення підлягало б реєстрації як цивільного позову, а вже в подальшому процесуально можливе вирішення про об`єднання звернень.

Це є абсолютно правильним в розумінні застосування вимог процесуального законодавства, а відтак залишення позовної заяви без розгляду у вказаній справі, не відповідає критеріям законності.

Суд дійшов висновку, що позовна заява подана 31.01.2023 року про визнання заповіту недійсним (заповіт від 5 липня 2023 року) відповідає вимогам ст.ст.175-177 ЦПК, відкрив провадження і призначив підготовче засідання. А звернення про визнання недійсним заповіту від 02.05.2019 року ніяким чином не стосується порушеної справи, до того часу поки суд не вирішить питання про відкриття провадження та можливим подальшим об`єднанням справ.

Загальний висновок апеляційного суду

Частиною першою статті 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Оскаржувана судова ухвала не відповідає процесуальним нормам, тому підлягає скасування на підставі ст. 379 ЦПК з направленням справи до районного суду для продовження розгляду.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні, за вимогами закону вирішуються за наслідком розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 09 червня 2023 року скасувати.

Справу №396/179/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Української Наталії Михайлівни про визнання заповіту недійсним - направити до Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови у випадку, передбаченому ст.389 ЦПК України.

Головуючий суддя Л. М. Дьомич

Судді А.М. Головань

С.І. Мурашко