Справа № 214/5723/22
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

22 березня 2023 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Прасолова В.М.

при секретарі Петренко К.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , подану його представником ОСОБА_2 , до Виконавчого комітету Криворізької міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 , звернулася до суду з позовом, в якому просить суд визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк для подання заяви для прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , 1936 року народження, що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном на два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним. ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Кривий Ріг (надалі за текстом - позивач), його батьками є - ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , про що в книзі реєстрації народжень 20 листопада 1954 року зроблено відповідний актовий запис, що підтверджується Свідоцтвом про його народження серії НОМЕР_1 . Проживаючи разом, мати, ОСОБА_3 , та батько, ОСОБА_4 приватизували квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка в рівних долях належала на праві спільної часткової власності ОСОБА_4 (1/2 частки) та матері позивача, ОСОБА_3 (1/2 частки). Дана інформація підтверджується Свідоцтвом на право власності на житло № НОМЕР_2 від 06 грудня 1993 року. За час спільного життя подружжя, у них народився другий син, рідний брат позивача, ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_4 він помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 08 квітня 2002 року Саксаганським районним управлінням юстиції м. Кривого Рогу, про що 08 квітня 2002 року складено відповідний актовий запис №565. ІНФОРМАЦІЯ_5 батько позивача, ОСОБА_4 , помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 02 жовтня 2012 року Саксаганським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, про що 02 жовтня 2012 року складено відповідний актовий запис №1585. Після смерті батька, його 1/2 частки в спільному майні, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_2 , успадкувала його дружина, мати позивача ОСОБА_3 . З метою надання всіх необхідних документів спадкової справи, нами буде подано клопотання про витребування матеріалів спадкової справи.Мати позивача, ОСОБА_3 , мала пільговий статус «дитина війни», починаючи з 13.04.1981 року отримувала пенсію за віком, що підтверджується її пенсійним посвідченням. Починаючи з 2018 року вона дуже сильно хворіла та мала ускладнення із самообслуговуванням та пересуванням. ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_3 померла у віці 85 років, що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_3 , виданим 07 вересня 2021 року Саксаганським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про що було зроблено відповідний актовий запис №1663 від 07 вересня 2021 року. Останні 3 роки до смерті, мати позивача дуже сильно хворіла і постійно потребувала сторонньої допомоги. Позивач утримував та доглядав за нею, крім того, він періодично проживав разом із нею в квартирі АДРЕСА_3 , а останній рік до смерті матері постійно проживав разом із нею, так як вона самостійно вже не мала можливості пересуватись та самообслуговуватись. Дана інформація підтверджується актом від 29 вересня 2022 року та довідкою №12 від 24.09.2021 року, виданою головою вуличного комітету №5. Померлій на день смерті належала квартира, що знаходиться по АДРЕСА_1 . З метою успадкувати вищевказане майно, 07 березня 2022 року позивач звернувся до Сьомої Криворізької державної нотаріальної контори для подання заяви на прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк. Але, нотаріус заяву не прийняла та повідомила позивачу, що у зв`язку з введенням в Україні 24.02.2022 року воєнного стану, постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», починаючи з 06 березня 2022 року призупинено перебіг строку на прийняття спадщини на час його дії. Тому роз`яснила, щоб він приходив до нотаріальної контори для оформлення спадщини після закінчення воєнного стану в Україні. Позивач був впевнений, що строк на прийняття спадщини він не пропустив та і не може пропустити, оскільки на час воєнного стану він зупинений. 29.09.2022 позивач звернувся до Сьомої Криворізької державної нотаріальної контори, щоб дізнатись чи можна вже подати заяву на прийняття спадщини для оформлення вже своїх прав на спадкове майно. Однак, нотаріусом йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини та надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.09.2022 року. Нотаріусом було роз`яснено, що постановою КМУ від 24.06.2022 за № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» було внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», а саме слова «на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється» замінено словами «перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці». Обрахунок строку для даної справи наступний до 07.03.2022 року шестимісячний строк спадкування не сплинув, він автоматично продовжився ще на 4 місяці і в сумі становить 10 місяців. За таких обставин, термін на отримання свідоцтва про право на спадщину у позивача закінчився 07.07.2022 року. Нотаріус видав Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29 вересня 2022 року, в зв`язку із відсутністю факту прийняття позивачем спадщини після померлої, оскільки на момент смерті спадкодавця, позивач хоч і проживав разом з матір`ю, але не був зареєстрований зі спадкодавцем (нотаріус у Постанові посилається на довідку №8948 від 29.09.2022 року, яка відсутня у позивача, наявна у спадковій справі) і не подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини передбачений законом шестимісячний строк. На підставі зазначеного, вважаю, що позивач пропустив строк для прийняття. спадщини з поважних причин, так як він звернувся для подання заяви про прийняття спадщини вчасно (07 березня 2022 року) і йому усно було повідомлено про призупинення строків на прийняття спадщини. А про те, що 24.06.2022 року було внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року він не знав, так як йому було повідомлено, що строки продовжені до скасування воєнного стану на території України. Окрім того, слід також зазначити, що позивач фактично прийняв спадщину після смерті спадкодавця, так як останній рік проживав та утримував квартиру, яка є спадковим майном, про що свідчать вищенаведені докази і від спадщини не відмовлявся. В позасудовому порядку даний спір вирішити не має можливості, тому подається відповідний позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частина 1 статті 1270 ЦК України визначає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, необхідно врахувати, що такі причини визначаються кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу Верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського i суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та його представник, не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Від представника позивача до суду надійшла заява, в якій остання просить суд розглядати справу за їхньої відсутності. Позовні вимоги підтримують в повному в обсязі, просять задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, подавши заяву про розгляд справи за її відсутності. При вирішенні спору покладалась на розсуд суду.

В судовому засіданні безпосередньо досліджені наступні письмові докази: свідоцтво про народження (а.с. 9), свідоцтво про право власності на житло (а.с. 10), свідоцтво про смерть ОСОБА_5 (а.с.12), свідоцтво про смерть ОСОБА_4 (а.с.13), посвідчення (а.с. 14), свідоцтво про смерть ОСОБА_6 (а.с.15), акт (а.с. 16), довідка (а.с. 17), постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с. 18), витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі (а.с. 19), копія спадкової справи (а.с. 27-33).

Згідно з висновками Європейського Суду з прав людини, викладеними у п.45 рішення у справі «Бочаров проти України» від 17 березня 2011 року та у рішенні по справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18 січня 1978 року «… суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів…».

Суд, керуючись вимогами ст.77 ЦПК України, згідно якої предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, оцінюючи з точки зору належності досліджені у судовому засіданні докази, приходить до наступних висновків.

Суд вважає належними доказами: свідоцтво про право власності на житло (а.с. 10), свідоцтво про смерть ОСОБА_5 (а.с.12), свідоцтво про смерть ОСОБА_4 (а.с.13), посвідчення (а.с. 14), свідоцтво про смерть ОСОБА_6 (а.с.15), акт (а.с. 16), довідка (а.с. 17), постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с. 18), витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі (а.с. 19), копія спадкової справи (а.с. 27-33), так як ці доказ стосується обставин, що підтверджують заявлені вимоги та містить в собі інформацію стосовно предмету спору, факт смерті ОСОБА_3 , а відтак і факт відкриття спадщини після її смерті, місце відкриття спадщини, звернення позивача із заявою про прийняття спадщини та відмову нотаріуса у видачі свідоцтва.

Суд, відповідно до ст.78 ЦПК України, вважає досліджені у судовому засіданні письмові докази допустимими, так як ці докази одержані без порушення порядку, встановленого законом.

Оцінюючи докази з точки зору їх достовірності, суд приходить до висновку, що досліджені у судовому засіданні письмові докази є достовірними.

Керуючись вимогами ст. 80 ЦПК України, суд вважає, що сукупність визнаних судом допустимими, належними та достовірними доказами є достатньою для встановлення наступних фактів та обставин.

ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , його батьками є - ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження. (а.с. 9).

Батьки позивача ОСОБА_3 та ОСОБА_4 приватизували квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка в рівних долях належала кожному з них на праві спільної часткової власності ( по 1/2 частки), що вбачається зі свідоцтва на право власності на житло (а.с. 10).

Батько позивача ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 13)

Мати позивача ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом (а.с.15).

З метою оформлення спадкових прав після смерті матері ОСОБА_3 , позивач 7 березня 2022 року звернувся до Сьомої Криворізької державної нотаріальної контори для подання заяви на прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк. Але нотаріус заяву не прийняла та повідомила позивачу, що у зв`язку з введенням в Україні 24.02.2022 року воєнного стану, постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», починаючи з 06 березня 2022 року призупинено перебіг строку на прийняття спадщини на час його дії. Тому розяснила, щоб позивач приходив до нотаріальної контори для оформлення спадщини після закінчення воєнного стану в Україні. Тому позивач був впевнений, що строк на прийняття спадщини він не пропустив та і не може пропустити, оскільки на час воєнного стану він зупинений. Зазначені обставини встановлені поясненнями представника позивача, викладеними у змісті позову.

29 вересня 2021 року позивач звернувся до Сьомої Криворізької державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. 29.09.2022 року нотаріус Сьомої Криворізької державної нотаріальної контори відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки останній не довів документально факт його проживання зі спадкодавицею на день смерті останньої і неподання заяви про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк.

Керуючись вимогами ст.80 ЦПК України, суд вважає, що сукупність визнаних судом допустимими, належними та достовірними доказами є достатньою для встановлення наступних фактів та обставин.

Відповідно до ч. 1 ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Вказана позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 20 січня 2021 року по справі № 752/11156/18-ц (провадження № 61-14082св20).

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування».

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Згідно статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

У судовому засіданні встановлено, що позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 . З огляду на те, що Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 та території України з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено воєнний стан, який в подальшому неодноразово продовжений, позивач з об`єктивних обставин пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за можливе встановити останньому додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини у вигляді двох місяців.

Таким чином, позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими і підлягають повному задоволенню, а тому суд вважає, що позивач обґрунтовано, у відповідності до ст. ст. 15, 16 ЦК України звернувся за захистом своїх прав до суду.

Керуючись ст. ст. 1217, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 2, 4, 12, 13, 77, 78, 80, 133, 141, 206, 223, 228, 258-260, 263-265, 280 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Криворізької міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.

Встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , строком у два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Судові витрати покласти на позивача.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя В.М. Прасолов