Справа № 404/1093/22
Номер провадження 2/404/299/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

заочне

20 квітня 2023 року м. Кропивницький

Кіровський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючої судді Варакіної Н.Б.

при секретарі Щербина А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження в м. Кропивницькому цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» (, пр-т Гагаріна, 23, а/с 57, м. Київ, 01133) до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 )про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за Договором оренди майна з правом викупу від 19.09.2020 року в сумі 60 084,00 гривень, та суму сплаченого судового збору в розмірі 2481,00 гривень.

В обґрунтування позову зазначено, що 19.09.2020 року між позивачем та відповідачем укладено Договір оренди майна з правом викупу № 033 (далі Договір) шляхом обміну електронними повідомленнями та приймання (акцепту) умов, та підписаного відповідно до порядку, визначеному статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію». Згідно умов Договору, орендодавець (позивач) передав орендареві (відповідачеві) у строкове платне володіння та користування майно, визначене п.2 Договору (далі Об`єкт оренди), а саме смартфон Smart/tel Xiaomi Redmi Note 9S6/128 Grey, з наступним переходом права власності на такий Об`єкт оренди від Орендодавця до Орендаря на умовах Правил надання майна у оренду, які є невід`ємною частиною цього Договору, а Орендар зобов`язується сплачувати орендну плату та на умовах, визначених Договором, прийняти об`єкт оренди у власність. Строк оренди майна за Договором складає 12 місяців, вартість об`єкта оренди при його викупі складає 21948,00 грн, а щомісячний платіж за Договором складає 1669,00 гривень.

Позивач ТОВ «Будинок Комфорту» - свої зобов`язання за укладеним Договором виконав в повному обсязі та надав відповідачеві у строкове платне володіння та користування Об`єкт оренди вище вказаний смартфон, шляхом перенаправлення його оператором поштового зв`язку «Нова пошта». Відповідач взяті на себе за Договором зобов`язання належним чином не виконує, внаслідок чого утворилася прострочена заборгованість зі сплати орендних платежів в розмірі 60 084,00 гривень.

Згідно умов пункту 3 Договору та пункту 8.4 Правил, за допущення прострочення орендних платежів нараховується пеня в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожний день прострочення, але не більше 50% від загальної суми оренди за цим Договором. Крім того, відповідно до пункту 8.5. Правил, у разі нездійснення орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу, орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати Договір, а орендар зобов`язується сплатити вже нараховану орендну плату, та додатково сплатити штраф у розмірі 50% від вартості Об`єкта оренди.

Позивачем на адресу відповідача було направлено повідомлення-вимогу про одностороннє розірвання Договору та вимогу сплатити заборгованість, однак відповідач до теперішнього часу свої зобов`язання за Договором не виконав, в зв`язку з чим позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь заборгованість в сумі 60 084,00 гривень, яка складається з :

-Сума прострочених орендних платежів 20 028,00 грн;

-Сума пені за прострочені орендні платежі 10 014,00 грн;

-Сума штрафу (50% вартості об`єкта оренди) 10 014,00 грн;

-Сума вартості об`єкта оренди 20 028,00 грн,

а також сплачену суму судового збору в розмірі 2481,00 грн.

Ухвалою суду від 12 квітня 2022 року відкрито спрощене позовне провадження та призначено до судового засідання.

Від представника позивача на адресу суду направлені письмові заяви, в яких представник просить розглянути справу по суті без його участі, наполягав на задоволенні позову, та в разі неявки відповідача просив ухвалити по справі заочне рішення.

Відповідач в судове засідання не з`явився, відзиву на позов чи інші заяви по суті не подавав, про дату, час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином, в тому числі шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Судової влади.

Суд ухвалив провести заочний розгляд справи, що відповідає вимогам п. 1 ч. 1 ст. 280 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено, що 19.09.2020 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будинок комфорту» (позивачем, Орендодавцем за Договором) та ОСОБА_1 (відповідач, Орендар за Договором) був укладений Договір оренди майна з правом викупу № 033, за яким Орендодавець зобов`язується передати Орендареві у строкове платне володіння та користування, з наступним переходом права власності на майно (Об`єкт оренди) а саме: смартфон Smart/tel Xiaomi Redmi Note 9S6/128 Grey, вартістю 20 028,00 гривень, строком оренди 12 місяців, зі сплатою щомісячного платежу в розмірі 1669,00 грн.

Згідно пункту 5 Договору, за прострочення орендних платежів Орендар зобов`язується сплатити на користь Орендодавця штраф у сумі 75,00 грн за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, пеню в розмірі 3% від суми прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів.

«Правилами надання майна у оренду», затверджених наказом Директора ТОВ «Будинок комфорту» № 235 від 01.07.2020 року, які є невід`ємною частиною всіх укладених в період їх дії Договорів оренди майна з викупом, встановлено порядок укладення Договору та передачі Об`єкта оренди Орендареві, сплати орендної плати та здійснення розрахунків, права і обов`язки сторін а також відповідальність сторін в разі невиконання умов Договору.

Згідно пункту 8.5 Правил, у разі нездійснення Орендарем сплати орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу, Орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати Договір оренди майна з правом викупу, повідомивши Орендаря за 15 днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі Орендар зобов`язаний сплатити вже нараховану орендну плату, штраф у розмірі 50% від загальної суми прострочених платежів, та викупити Об`єкт оренди за ціною, визначеною у Договорі.

Відповідач висловив своє бажання на укладення Договору і згоду з його умовами шляхом заповнення інформації і підписання Анкети-Згоди Клієнта 19.09.2020 року, та після акцептування пропозиції підписав Договір разом з невід`ємними додатками (Правилами) одноразовим ідентифікатором.

Об`єкт оренди смартфон Smart/tel Xiaomi Redmi Note 9S 6/128 Grey, того ж дня, 17.08.2020 року був відправлений позивачем на ім`я відповідача поштовим оператором «Нова пошта», що підтверджується актом № 033 приймання-передачі товару від 19.09.2020 року, а отже позивач свої зобов`язання за Договором оренди з викупом виконав в повному обсязі.

Як вбачається з розрахунку заборгованості, відповідачем на виконання умов Договору не здійснювались внесення чергових орендних платежів у визначеному Договором розмірі, в зв`язку з чим його заборгованість склала:

-По орендних платежах 20 028,00 грн;

-Пеня 10 014,00 грн;

-Вартість об`єкту оренди -20 028,00 грн;

-Штраф 10014,00 грн,

а всього розмір заборгованості відповідача складає 60 084,00 гривень.

13 січня 2022 року ТОВ «Будинок комфорту» направило на адресу відповідача повідомлення про одностороннє розірвання Договору з вимогою про негайне погашення заборгованості відповідно до пункту 8.5.Правил.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне:

Відповідно до положень статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно ч.1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПКУкраїни визначено,що здійснюючиправосуддя,суд захищаєправа,свободи таінтереси фізичнихосіб,права таінтереси юридичнихосіб,державні тасуспільні інтересиу спосіб,визначений закономабо договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

За змістом положень ч.1 статті 3 Цивільного кодексу України, загальними засадамицивільного законодавстває,крім іншого, неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановленихКонституцією Українита законом; свобода договору; судовий захистцивільного правата інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.

Підставами виникненняцивільних правта обов`язків,відповідно доч.2статті 11ЦК України,зокрема,є договори та інші правочини. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду.

Згідно статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановленихстаттею 11цього Кодексу. Зобов`язання має грунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Частиною 1 статті 626 ЦК України, Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно статті 627, 628 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. У договорахза участюфізичної особи-споживача враховуютьсявимоги законодавствапро захистправ споживачів. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору.

Відповідно до статті 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Частинами 1-2 статті 633 ЦК України визначено, що публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

Відповідно до ч.1-2 статті 639 ЦК України, договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторонидомовилися укластидоговір упевній формі,він вважаєтьсяукладеним змоменту наданняйому цієїформи,навіть якщозаконом цяформа дляданого видудоговорів невимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-комунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі.

Договір оренди майна з викупом це особливий вид договору найму (оренди), що може передбачати відступлення орендодавцем права власності на об`єкт оренди орендареві. Даний договір поєднує в собі риси договору оренди та договору купівлі-продажу майна. Метою вказаного договору є передача права власності на майно орендареві після сплати орендних платежів.

Як вбачається з матеріалів справи, між сторонами укладено Договір оренди майна з правом викупу № 033 від 19.09.2020 року, в якому відображено його істотні умови, а саме: вартість об`єкту оренди, строк договору, розмір щомісячних платежів, права і обов`язки сторін, відповідальність за невиконання, тощо. Позивачем умови вказаного договору виконано в повному обсязі, тоді як відповідач свої зобов`язання за договором не виконав, внаслідок чого Договір було розірвано позивачем в односторонньому порядку на умовах, узгоджених в Договорі.

Доказів, що спростовують встановлені судом обставини, до матеріалів справи не надано.

Згідно з ч.1 статті 526 ЦК України, зобов`язаннямає виконуватисяналежним чиномвідповідно доумов договорута вимогцьогоКодексу,інших актівцивільного законодавства,а завідсутності такихумов тавимог -відповідно дозвичаїв діловогообороту абоінших вимог,що звичайноставляться.

Відповідно до статті 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до положень статті 615 ЦК України, у разі порушення зобов`язання однією стороною друга сторона має право частково або в повному обсязі відмовитися від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом. Одностороння відмовавід зобов`язанняне звільняєвинну сторонувід відповідальностіза порушеннязобов`язання. Внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання частково або у повному обсязі відповідно змінюються умови зобов`язання або воно припиняється.

Згідно положень статей 623-624 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. Збитки визначаютьсяз урахуваннямринкових цін,що існувалина деньдобровільного задоволенняборжником вимогикредитора умісці,де зобов`язаннямає бутивиконане,а якщовимога небула задоволенадобровільно,-у деньпред`явленняпозову,якщо іншене встановленодоговором абозаконом.Суд можезадовольнити вимогупро відшкодуваннязбитків,беручи доуваги ринковіціни,що існувалина деньухвалення рішення. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Якщо запорушення зобов`язаннявстановлено неустойку,то вонапідлягає стягненнюу повномурозмірі,незалежно відвідшкодування збитків. Договором може бути встановлено обов`язок відшкодувати збитки лише в тій частині, в якій вони не покриті неустойкою. Договором може бути встановлено стягнення неустойки без права на відшкодування збитків або можливість за вибором кредитора стягнення неустойки чи відшкодування збитків.

За змістомстатей 549,551ЦК України,неустойкою (штрафом,пенею)є грошовасума абоінше майно,які боржникповинен передатикредиторові уразі порушенняборжником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно.

Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі, якщо таке збільшення не заборонено законом. Сторони можуть домовитися про зменшення розміру неустойки, встановленого актом цивільного законодавства, крім випадків, передбачених законом. Розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до ч.1 статті 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Отже, враховуючи встановлені судом обставини та наведені вище норми законодавства, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для задоволення позову ТОВ «Будинок комфорту» та стягнення з відповідача ОСОБА_1 заборгованості за Договором оренди майна з правом викупу № 033 від 19.09.2020 року в сумі 60 084,00 гривень.

Крім того, відповідно до положень ч.1, ч.2 статті 141 ЦПК України, у разі задоволення позову судовий збір покладається на відповідача. Отже, з відповідача на користь позивача належить стягнути судовий збір в розмірі 2481,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 76-82, 89, 259, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» (, пр-т Гагаріна, 23, а/с 57, м. Київ, 01133) до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 )на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» (, пр-т Гагаріна, 23, а/с 57, м. Київ, 01133) 60 084,00грн. заборгованості.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 )на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» (, пр-т Гагаріна, 23, а/с 57, м. Київ, 01133) - 2481 грн судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення складено 20.04.2023.

Суддя Кіровського Н. Б. Варакіна

районного суду

м.Кіровограда