Справа № 283/525/23
Провадження №2/283/213/2023
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

(заочне)

19 липня 2023 року м. Малин

Малинський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Саланди О.М., з секретарем судового засідання Совчик Я.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Малині в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Реус Денис Сергійович до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

В березні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до Малинського районного суду Житомирської області із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Малинського районного суду Житомирської області від 10.03.2023 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження, встановлено процесуальні строки для подання заяв по суті справи.

Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явились, подали до суду заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просять їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, хоча про день та час слухання справи неодноразово повідомлявся у встановленому законом порядку. Зокрема, судом надсилались повістки про виклик до суду на поштову адресу за його зареєстрованим місцем проживання та було здійснено виклик шляхом розміщення оголошення на сайті судової влади України. Про причини неявки ОСОБА_2 суду не повідомив, відзив на позов не подавав, клопотання про відкладення розгляду справи не заявляв.

Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до положень ч.1, 2 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів для розгляду справи по суті, а також те, що позивач щодо заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч. 1, 2 ст. 280 та відповідно до ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

З свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 29.04.2017 року Малинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління у Житомирській області, вбачається, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 29.04.2017 року, про що складено відповідний актовий запис №42 (а.с.9).

Від даного шлюбу народилась дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 ( а.с.10).

Позивач наполягає на розірванні шлюбу і своєму небажанні продовжувати сімейні відносини з відповідачем, разом не проживають, спільного господарства не ведуть, шлюбні відносини не підтримують.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними в п. 12 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 року № 11 суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Позивач скористалась даним правом та звернулась до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберігати шлюб.

Приймаючи до уваги підстави позову, суд вважає, що причини, що спонукають її наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого, позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або встановити своє дошлюбне прізвище. За таких обставин, враховуючи відсутність відповідного клопотання зі сторони позивача щодо присвоєння їй дошлюбного прізвища, суд вважає за необхідне залишити їй прізвище, набуте у шлюбі.

Відповідно статті 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

Згідно частини 1 статті 160 СК України місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків.

Вирішуючи заяву позивача про залишення місця проживання дитини після розірвання шлюбу разом з нею, суд виходить з того, що за загальним правилом за відсутності спору щодо того з ким із батьків будуть проживати неповнолітні діти, суд може вирішити питання про залишення проживання дитини з матір`ю чи батьком одночасно з вимогою про розірвання шлюбу.

Лише за наявності такого спору між батьками суд повинен роз`яснити сторонам порядок вирішення питання про визначення місця проживання дитини.

Саме до такого висновку дійшов Верховний суд України у своїй постанові № 200/952/18 від 15.01.2020.

Матеріали справи не містять доказів про наявність такого спору між сторонами. Судом встановлено, що на даний час неповнолітня дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично проживає разом із позивачем.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку, що після розірвання шлюбу неповнолітню дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слід залишити проживати із позивачем.

Відповідно до ч. 1 ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, який був нею сплачений при зверненні з позовом до суду.

Керуючись ст.ст.12,13,23,76,81,141,142,258,259,265,273,274,279,280, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Реус Денис Сергійович до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 29.04.2017 року Малинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління у Житомирській області, актовий запис № 42 - розірвати.

Залишити позивачу прізвище, набуте у шлюбі, ОСОБА_4 .

Неповнолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після розірвання шлюбу залишити проживати разом із матір`ю ОСОБА_1 .

Стягнути з відповідача, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , на користь позивача, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , сплачений нею судовий збір у розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 60 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Представник позивача: адвокат Реус Денис Сергійович, адреса: Житомирська область, Коростенський район, м. Малин,вул. Грушевського,20.

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Суддя: О. М. Саланда