Справа № 216/1436/22
провадження №2/216/684/23
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді - Бутенко М.В.,
при секретарі - Кравець А.С.
розглянувши заочно у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , об"єднання співвласників багатоквартирного будинку "Карнаватка 9", про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням , -
До Центрально-Міського райсуду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області подано позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , об"єднання співвласників багатоквартирного будинку "Карнаватка 9", про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
Свою заяву позивач обґрунтовує наступним: в квартирі за адресою АДРЕСА_1 зазначені зареєстрованими: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 .
Фактично за даною адресою мешкають лише позивач ОСОБА_1 та третя особа. ОСОБА_3 , яка є рідною матір`ю для позивача та відповідача, а відповідачка, відповідно, є рідною дочкою третьої особи та сестрою позивача.
Вказана вище квартира є неприватизованою, право власності на неї не оформлювалось.
Зареєстрована у квартирі відповідачка за даною адресою не проживає з 2020 року, що підтверджується актом про не проживання. До вказаного періоду вона також не мешкала постійно, по кілька днів на пару місяців.
Відповідачка по справі веде відверто аморальний спосіб життя, з членами родини не спілкується, постійно конфліктує. Власних речей у квартирі відповідачка не має.
Зважаючи на сам факт реєстрації відповідачки у квартирі, комунальними службами здійснюються нарахування боргів і на неї, а так як особові рахунку оформлені на ОСОБА_3 , саме позивач з матір`ю вимушені сплачувати ці борги. Зважаючи на важке фінансове становище, по квартирі обліковуються борги, що підтверджується відповідною довідкою.
На сьогоднішній час позивач та третя особа намагаються вирішити питання погашення боргів та оформити субсидію, однак, із-за реєстрації відповідачки, яка не бажає ані приймати участь у оплаті боргів, ані надавати документи для оформлення субсидії, зробити це вони не мають можливості.
Жодних відносин з відповідачкою позивач та третя особа не підтримують, не спілкуються взагалі. Про фактичне місце перебування відповідачки їм також нічого не відомо, рівно як і про причину її не проживання за адресою реєстраційного обліку. Таким чином, оскільки добровільно знятись з реєстраційного обліку місця проживання відповідачка не бажає, позивач змушений звернутись до суду з даним позовом.
Просить суд винести рішення, яким визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, яке знаходиться у АДРЕСА_1 .
Представник позивача адвокат Бурлаченко С.Ю. в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує у повному обсязі, наполягає на його задоволенні.
Відповідач по справі ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, судові повістки направлені їй за адресою реєстраційного обліку не отримує, інформації щодо іншої адреси для листування в порушення вимог ст. 131 ЦПК України суду не надано. За правилами ст.128-130 ЦПК України, відповідач про причини своєї неявки суд не повідомив, не надав суду жодної заяви або клопотання. На думку суду, така поведінка відповідача свідчить про недобросовісне користування правами сторони у цивільному процесі, у зв`язку з чим суд визнає неповажною неявку відповідача та вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, та зі згоди позивача, що відповідає положенням ст. ст. 280-282 ЦПК України.
Треті особи своїми процесуальними правами, визначеними ст. 43 ЦПК України, не скористалися: заяв, пояснень, заперечень, суду не надали.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За приписами ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
в квартирі за адресою АДРЕСА_1 зазначені зареєстрованими: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 .
Фактично за даною адресою мешкають лише позивач ОСОБА_1 та третя особа. ОСОБА_3 , яка є рідною матір`ю для позивача та відповідача, а відповідачка, відповідно, є рідною дочкою третьої особи та сестрою позивача.
Вказана вище квартира є неприватизованою, право власності на неї не оформлювалось.
Зареєстрована у квартирі відповідачка за даною адресою не проживає з 2020 року, що підтверджується актом про не проживання. До вказаного періоду вона також не мешкала постійно, по кілька днів на пару місяців.
Відповідачка по справі веде відверто аморальний спосіб життя, з членами родини не спілкується, постійно конфліктує. Власних речей у квартирі відповідачка не має.
Зважаючи на сам факт реєстрації відповідачки у квартирі, комунальними службами здійснюються нарахування боргів і на неї, а так як особові рахунку оформлені на ОСОБА_3 , саме позивач з матір`ю вимушені сплачувати ці борги. Зважаючи на важке фінансове становище, по квартирі обліковуються борги, що підтверджується відповідною довідкою.
На сьогоднішній час позивач та третя особа намагаються вирішити питання погашення боргів та оформити субсидію, однак, із-за реєстрації відповідачки, яка не бажає ані приймати участь у оплаті боргів, ані надавати документи для оформлення субсидії, зробити це вони не мають можливості.
Жодних відносин з відповідачкою позивач та третя особа не підтримують, не спілкуються взагалі. Про фактичне місце перебування відповідачки їм також нічого не відомо, рівно як і про причину її не проживання за адресою реєстраційного обліку. Таким чином, оскільки добровільно знятись з реєстраційного обліку місця проживання відповідачка не бажає, позивач змушений звернутись до суду з даним позовом.
Згідно ст. 71 Житлового Кодексу України «При тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору судом.» - у нашому випадку жодної заяви про подовження строку реєстрації від відсутнього не надходило.
Відповідно до ст. 72 ЖКУ «Визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку».
Відповідачка по справі не пред`являє жодних претензій щодо квартири, та сам факт не проживання вже більше року за вказаною адресою, свідчить про те, що відповідачка знайшла інше постійне місце проживання, та повністю забезпечена житловими умовами.
На сьогоднішній день немає жодної поважної підстави, з переліку тих, які передбачені ст. 71 Житлового Кодексу України для можливості збереження за відповідачкою житлового приміщення.
Згідно ст. 153 Житлового Кодексу України, у разі тимчасової відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається наймане жиле приміщення у випадках і в межах строків, установлених ч. 1, п. 1 і 5 ч. 3 і ч. 4 ст. 71 цього Кодексу.
Тимчасова відсутність наймача та членів його сім`ї не звільняє їх від виконання обов`язків за договором найму жилого приміщення.
В зв`язку з вищенаведеним відповідачка у відповідності з нормами Закону України може бути визнана такою, що втратила право користування жилим приміщенням
Відповідно до статті 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть.
За таких обставин суд вважає, що необхідно позовні вимоги позивача задовольнити в повному обсязі.
Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
За приписами частини 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, та становить 992,40 грн.
Отже з урахуванням наведеного з відповідачки на користь позивача підлягає відшкодуванню судовий збір в розмірі 992,40 грн.
Керуючись ст.ст. 5, 12, 13, 81, 133, 141,211, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-283, 354-355 ЦПК України, ст. ст. 64,71,72, 107,168 ЖК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , об"єднання співвласників багатоквартирного будинку "Карнаватка 9", про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити. Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, яке знаходиться у АДРЕСА_1 .
Стягнути з відповідачки ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь позивача ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 992,40 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: М.В. БУТЕНКО