Єдиний унікальний номер 712/3338/23
провадження № 2/712/1625/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Про відмову у прийнятті позовної заяви

про зміну предмету позову

19 липня 2023 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

Головуючого судді Мірошниченко Л.Є.

За участю

секретаря судового засідання Лебеденко А.Ю.

представника позивача адвоката Гудзь О.С.

представника третьої особи Кирмана В.О.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду № 3 м. Черкаси у порядку загального позовного провадження цивільну справу

за позовною заявою ОСОБА_1

до відповідачів ОСОБА_2

ОСОБА_3

третя особа на стороні відповідачів Черкаська міська рада

вимоги позивача: про визнання права на завершення приватизації земельної ділянки в порядку спадкування за законом, усунення перешкод в користуванні, витребування майна,

В С Т А Н О В И В :

06 квітня 2023 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 за участю третьої особи на стороні відповідачів: Черкаської міської ради, про визнання права на завершення приватизації земельної ділянки в порядку спадкування за законом, усунення перешкод в користуванні, витребування майна.

20.06.2023 позивачем подана заява про уточнення (зменшення) позовних вимог шляхом виключення вимог до ОСОБА_4 про усунення перешкод ОСОБА_1 у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою на якій розташований її житловий будинок шляхом витребування на користь позивачки з володіння ОСОБА_3 земельної ділянки площею 0, 0970 га з кадастровим номером :01:019:0107, скасування державної реєстрації речового права приватної власності ОСОБА_3 на земельну ділянку площею 0, 0970 га кадастровий номер :01:019:0107 і до Черкаської міської ради про визнання за ОСОБА_1 в порядку спадкування за заповітом право на завершення приватизації земельної ділянки та одержання документа, що посвічує її право власності на земельну ділянку, призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомості 101, шляхом здійснення ОСОБА_1 всіх дій, пов`язаних з приватизацією земельної ділянки, в тому числі право на державну реєстрацію права власності на вказану земельну ділянку та одержання документів на ім`я ОСОБА_1 , що посвідчує право власності на земельну ділянку та відповідно виключити ОСОБА_3 і Черкаську міську раду зі складу відповідачів (а.с. 197-198 том 1).

Заяву про відмову від решти позовних вимог або про залишення решти позовних вимог без розгляду не подана.

14.07.2023 позивачем ОСОБА_1 подана заява про зміну предмету позову із зазначенням відповідача ОСОБА_2 та третьої особи Черкаської міської ради, відповідно до якої просить суд:

?про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 61379322 від 05.11.2021 та здійсненної на його підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права власності за ОСОБА_2 на земельну ділянку загальною площею 0, 0466 га кадастровий номер :01:019:0115 за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 080, номер запису про право власності/довічної власності: 44858873 та припинити вказане право ОСОБА_2 .

?Визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку площею 0, 0466 га кадастровий номер :01:019:0115 за адресою АДРЕСА_1 .

В судовому засіданні представник позивача адвокат Гудзь О.С. просим прийняти заяву про зміну предмету позову до справи.

Представник третьої особи Черкаської міської ради Кирман В.О. просив вирішити зазначене питання на розсуд суду.

Вирішуючи питання про прийняття нового позову до розгляду, суд виходить з такого.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається.

Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13 березня 2018 року у справі №916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року у справі № 910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Так вимоги первісного позову позивачем були зазначені наступні:

Позивач зверталась з вимогами до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 за участю третьої особи на стороні відповідачів: Черкаської міської ради, про визнання права на завершення приватизації земельної ділянки в порядку спадкування за законом, усунення перешкод в користуванні, витребування майна.

-Визнати за позивачкою в порядку спадкування за заповітом право на завершення приватизації земельної ділянки та одержання документа, що посвічує її право власності на земельну ділянку, призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомості 101, шляхом здійснення ОСОБА_1 всіх дій, пов`язаних з приватизацією земельної ділянки, в тому числі право на державну реєстрацію права власності на вказану земельну ділянку та одержання документів на ім`я ОСОБА_1 , що посвідчує право власності на земельну ділянку.

-Усунути перешкоди позивачу у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою на якій розташований її житловий будинок шляхом:

oвитребування на користь позивача з володіння ОСОБА_2 земельної ділянки площею 0, 0466 га з кадастровим номером :01:019:0115,

oскасування державної реєстрації речового права приватної власності ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 0, 0466 га кадастровий номер :01:019:0115;

-Усунути перешкоди позивачу у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою на якій розташований її житловий будинок шляхом:

oвитребування на користь позивача з володіння ОСОБА_3 земельної ділянки площею 0, 0970 га з кадастровим номером :01:019:0107,

oскасування державної реєстрації речового права приватної власності ОСОБА_3 на земельну ділянку площею 0, 0970 га кадастровий номер :01:019:0107.

З посиланням на перехідні положення ЗК України визначала, що у разі, коли спадкодавець не набув права власності на земельну ділянку згідно зі ст. 125 ЗК України, проте розпочав процедуру приватизації земельної ділянки, відповідно до чинного законодавства, а органами місцевого самоврядування відмовлено у завершенні приватизації, то спадкоємці мають право звертатися до суду із позовом про визнання права на завершення приватизації та одержання державного акту про право власності на землю на ім`я спадкоємця, а не права власності на земельну ділянку, у зв`язку з чим ставила питання про визнання за нею в порядку спадкування право на завершення приватизації земельної ділянки та одержання документа, що посвічує її право власності на земельну ділянку.

Крім того, заявляла віндикаційний позов з посиланням на ст. 387, 388 ЦК України про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Вимогами нового позову, поданого 14.07.2023 до ОСОБА_2 та третьої особи Черкаської міської ради є:

?про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 61379322 від 05.11.2021 та здійсненної на його підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права власності за ОСОБА_2 на земельну ділянку загальною площею 0, 0466 га кадастровий номер :01:019:0115 за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 080, номер запису про право власності/довічної власності: 44858873 та припинити вказане право ОСОБА_2 .

?Визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку площею 0, 0466 га кадастровий номер :01:019:0115 за адресою АДРЕСА_1 .

Підставою для скасування рішення про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку позивачка зазначає те, що ОСОБА_2 , достеменно знаючи про судову справу про витребування у нього на користь ОСОБА_5 житлового будинку надвірними спорудами (справа № 712/4715/20) набув спірну земельну ділянку, тобто правочин між Оксамитним та ТОВ «Альфа-Буд-Черкаси» за наявності сторонам правочину про спірність земельної ділянки нерухомого майна, тому посилаючись на ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» просила позов в цій частині задовольнити.

Підставою для задоволення права власності на спірну земельну ділянку слугують ст. 125-126 ЗК України, 120 ЗК, 377 ЦК України, тобто принцип нерозривності нерухомості з земельною ділянкою на якій вона розташована.

Отже, дослідивши редакцію первісного позову та позовну заяву позивача від 14.07.2023 про зміну предмету позову суд вбачає, що позивачем змінено не лише предмет позовних вимог, а і його підстави, викладено нові обґрунтування та обставини позовних вимог, визначено нові правові підстави позовних вимог.

Отже, суд вбачає, що у заяві від 14.07.2023 фактично змінено як предмет, так і підстави позову, що суперечить положенням ст. 49 ЦПК України та не допускається.

За викладеного, суд приходить до висновку про відмову у прийнятті позовної заяви про зміну предмету позову позивачки ОСОБА_1 від 14.07.2023.

На підставі викладеного та керуючись ст. 49 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Відмовити у прийнятті позовної заяви про зміну предмету позову позивачки ОСОБА_1 від 14.07.2023.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятнадцятиденного строку, встановленого для подачі апеляційної скарги, якщо така не була подана.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду проголошено 19.07.2023 о 16:00 год.

Головуючий Л.Є.Мірошниченко