Справа № 278/4306/22
18 квітня 2023 року м. Житомир
Житомирський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Дубовік О. М., за участю секретаря судового засідання Мороз К. Г., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Житомирській області до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Тетерівська сільська рада Житомирського району Житомирської області про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, -
Представник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Житомирській області звернувся до суду з вище вказаною позовною заявою.
В обґрунтування позову зазначає, що Головним державним інспектором Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Житомирській області Демянчуком Р. В. 16.04.2022 року о 16:00 год на р. Тетерів, в районі с. Тетерівка Житомирського району Житомирської області, виявлено незаконний вилов риби гр. ОСОБА_1 , котрий ловив рибу сіткою забороненою для використання в даному місці і в даний час. Відповідач зловив рибу: судак 4 шт., лящ 6 шт., 20 шт., карась 17 шт., загальною вагою 13,8 кг.
Своїми діями відповідач порушив абз. 1 п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Держкомрибгоспу України від 15.02.1999 року № 19, відповідно до постанови КМ України від 18.07.1998 року «Про затвердження Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства», тобто вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративне правопорушення.
Вина порушника підтверджується постановою Житомирського районного суду Житомирської області № 278/1863/2022 від 07.09.2022 року.
У судове засідання сторони не з`явились.
Представником Тетерівської сільської ради Житомирського району Житомирської області подано клопотання про розгляд справи за його відсутності за наявними в матеріалах справи доказами; позов підтримав (а.с. 27).
У визначений ухвалою суду строк для подання відзиву відповідач відзив на позовну заяву на адресу суду не надав; про розгляд справи був повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи (а.с. 20, 31, 33). Заяв, клопотань від відповідача на адресу суду не надходило.
Суд вважає за можливе слухати справу у відсутності сторін за наявними у справі матеріалами, оскільки клопотання про інше від сторін не надходили.
Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, на підставі ст. ст. 211, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін і ухвалити заочне рішення.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши та оцінивши представлені по справі докази в їх сукупності, суд прийшов до наступного висновку.
Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення № 1381 від 16.04.22 Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Житомирській області (а.с. 13), ОСОБА_1 порушив абз. 1 п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Держкомрибгоспу України від 15.02.1999 року № 19, відповідно до постанови КМ України від 18.07.1998 року «Про затвердження Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства», тобто вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративне правопорушення.
16.04.2022 року інспектором Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Житомирській області було відібрано пояснення у ОСОБА_1 (а.см. 11).
Також 16.04.2022 року було складено: опис вилученої (повернутої) риби, інших водних біоресурсів об`єктів лову у порушника (а.с. 10) та акт зважування водних біоресурсів (а.с. 12).
асті від 07.09.2022 року відповідача було визнано винним у вчиненні адмінстративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП (а.с. 6-7).
Як передбачено ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має права на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно частин 1 та 2 статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно із ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється у порядку іншого судочинства.
Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством.
Згідно ст. ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Виходячи з положень ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Положеннями ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.
Відповідно до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Відповідно до п. 4.11 вказаних Правил забороняється лов риби і водних безхребетних, менших за розміри, вказані в додатку цих Правил рибальства.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Отже, в силу вимог ст. ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Однак, відповідачем в порушення вимог, передбачених ст. 81 ЦПК України, не надано жодних належних доказів на спростування позовних вимог.
Враховуючи, що на підставі зібраних доказів установлено, що відповідач внаслідок своїх неправомірних дій завдав збитки рибному господарству України, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору у розмірі 2481,00 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 3, 10, 11, 34, 52-1, 59, 63 Закону України "Про тваринний світ", ст. ст. 47, 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього і природного середовища", ст. ст. 22, 324, 1166 ЦК України, ст. ст. 10, 12, 13, 19, 76-81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280, 352, 354 ЦПК України, суд
Позовні вимоги Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Житомирській області до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Тетерівська сільська рада Житомирського району Житомирської області про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Житомирській області 2481,00 грн судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення складено та підписано 24.04.2023 року.
Відомості про учасників справи:
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 .
Суддя О. М. Дубовік