КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/3220/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А.

при секретарі Баллі Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» - адвоката Кравченко Ольги Петрівни на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 24 жовтня 2022 року (суддя Мицик Ю.С.) про залишення без розгляду позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

встановив:

у жовтні 2021 року ТОВ «Євро-Реконструкція» звернулося до суду з позовом про стягнення солідарно з відповідачів заборгованості за послугу з централізованого опалення та постачання гарячої води у розмірі 76 918грн 44коп., інфляційної складової боргу у розмірі 17 539грн 92коп., 3 % річних у розмірі 6 800грн 58коп. та судового збору за подання позовної заяви до суду у розмірі 2 270грн.

Мотивуючи позовні вимоги, товариство посилалося на те, що відповідачі є користувачами послуг та мешканцями квартири АДРЕСА_1 та є споживачами послуг ТОВ «Євро-Реконструкція» з централізованого опалення та постачання гарячої води.

Товариство стверджувало, що відповідачі з жовтня 2015 року не вносили плату за отримані послуги з централізованого опалення та з липня 2014 року за отримані послуги з гарячого водопостачання, в результаті чого утворилась заборгованість, яка станом на 1 жовтня 2021 року становить 75 519грн 90коп., з яких заборгованість з централізованого опалення - 35 891грн 60коп. та заборгованість із сплати послуг за гаряче водопостачання -39 628грн 30коп., які відповідачі повинні сплатити з врахуванням інфляційної складової та 3% річних.

Ухвалою судді Дарницького районного суду міста Києва від 18 листопада 2021 року відмовлено у відкритті провадження в частині вимог до ОСОБА_3 у зв`язку із її смертю.

Ухвалою судді від 18 листопада 2021 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 8 червня 2022 року закрито підготовче провадження та призначений судовий розгляд справи.

Ухвалою судді Дарницького районного суду міста Києва від 4 жовтня 2022 року позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк п`ять днів з дня отримання копії

ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 24 жовтня 2022 року, в якій виправлено описку ухвалою від 27 жовтня 2022 року, позовну заяву залишено без розгляду.

У поданій апеляційній скарзі представник ТОВ «Євро-Реконструкція» - адвокат Кравченко О.П. просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на те, що товариство у визначеному законом порядку не отримувало належним чином завіреної копії ухвали суду від 4 жовтня 2022 року про залишення позову без руху.

Представник позивача вважає, що зазначені судом в ухвалах суду від 4 жовтня 2022 року та 24 жовтня 2022 року обставини, ніяким чином не призводять до унеможливлення вирішення справи по суті, а за своєю суттю є фактичним незаконним порушенням з боку суду прав позивача у вигляді несправедливого примушуванням судом позивача до зменшення розміру заявлених ним позовних вимог в частині стягнення з відповідачів заборгованості за надані послуги з гарячого водопостачання.

Представник позивача зазначає, що товариство звернулося із позовом про стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги із споживачів послуг не лише в частині стягнення заборгованості з гарячого водопостачання, що стало підставою для залишення позову без розгляду, а ще й про стягнення заборгованості за отримані мешканцями квартири послуги з централізованого опалення, які не сплачуються відповідачами з жовтня 2015 року до даного часу, при тому, що на момент відкриття судом провадження по справі місце проживання одного із зазначених позивачем у позові відповідачів ОСОБА_4 є зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 .

Представник позивача вважає, що товариство звернулося до суду з позовом про солідарне стягнення усієї заборгованості за вищевказаною квартирою із тих осіб, відомості про яких були наявні у позивача, що не позбавляє в подальшому права відповідачів, які солідарно виконали зобов`язання зі сплати коштів за отримані послуги, стягнути вказані кошти із інших мешканців житла, відповідно до частки споживання кожного.

Представник позивача посилається на те, що оскільки ніхто із мешканців чи співвласників квартири чи осіб, які проживають у цій квартирі чи інші особи, які користувалися даним житлом чи яким на праві власності належить вищевказана квартира, до ТОВ «Євро-Реконструкція» з метою укладення договору про надання послуг з централізованого опалення та гарячого водопостачання не зверталися, то на момент подання позовної заяви у позивача, з незалежних від нього об`єктивних причин, була відсутня повна й достовірна інформація з анкетними даними про всіх осіб, яким на праві власності належить та належала дана квартира, а також щодо осіб, що нею користуються, оскільки дана інформація є конфіденційною і у позивача доступу до такої інформації немає.

Також представник позивача зазначає, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється у порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє у позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

Представник ТОВ «Євро-Реконструкція» - адвокат Гречан М.В. направила на електронну пошту Київського апеляційного суду клопотання про розгляд справи у

відсутність представника позивача, яке підписане її електронним підписом (с.с.140-144).

Відповідачі про день та час розгляду апеляційної скарги повідомлялися за наявними в матеріалах справи адресами, однак судові повістки-повідомлення повернулися до суду без вручення з відміткою листоноші «адресат відсутній за вказаною адресою» (с.с. 136-139).

Згідно ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів, надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Виходячи із зазначених норм процесуального права, вважається, що судові повідомлення вручені відповідачам, вони у судове засідання не з`явилися, своїх представників не направили, клопотання про його перенесення не подали, причини неявки не повідомили.

Враховуючи положення ст. 372 ЦПК України, колегія суддів провела судовий розгляд у відсутність учасників справи та їх представників.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що вона підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що у жовтні 2021 року ТОВ «Євро-Реконструкція» звернулося до суду з позовом про стягнення солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 заборгованості за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води у розмірі 76 918грн 44коп., інфляційної складової боргу у розмірі 17 539грн 92коп., 3 % річних у розмірі 6 800грн 58коп. та судового збору за подання позовної заяви до суду у розмірі 2 270грн.

Ухвалою судді Дарницького районного суду міста Києва від 18 листопада 2021 року відмовлено у відкритті провадження в частині вимог до ОСОБА_3 у зв`язку із її смертю.

Ухвалою судді від 18 листопада 2021 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 8 червня 2022 року закрито підготовче провадження та призначений судовий розгляд справи на 4 жовтня 2022 року.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 4 жовтня 2022 року позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Залишаючи позовну заяву без руху, суд зазначив, що позивачу слід обґрунтувати вимогу про солідарне стягнення заборгованості із відповідачів або визначитися із колом належних відповідачів, оскільки ОСОБА_1 зареєстрованим у квартирі АДРЕСА_1 не значиться, а матеріали справи не містять інформації чи є він власником або співвласником квартири.

Також суд зазначив, що позивачу необхідно надати обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, оскільки з наданого розрахунку заборгованості вбачається, що він здійснений з урахуванням трьох осіб, які проживали у квартирі у період з липня 2014 року по жовтень 2021 року, однак ОСОБА_3 вибула з реєстрації на підставі документу, який

підтверджує її смерть ІНФОРМАЦІЯ_1 , а ОСОБА_1 зареєстрованим у квартирі не значиться.

Копія вказаної ухвали 7 жовтня 2022 року о 13год. 06хв. була направлена на електронну адресу позивача та згідно довідок про доставку електронного листа доставлена до електронної скриньки 7 жовтня 2022 року о 13год 44хв. (с.с. 72-73).

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 24 жовтня 2022 року, в якій виправлено описку ухвалою від 27 жовтня 2022 року, позовну заяву залишено без розгляду на підставі п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач у визначений судом строк недоліки позовної заяви не усунув.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з таких підстав.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Вимоги щодо змісту позовної заяви та документів, що додаються до позовної заяви, викладені в статтях 175 і 177 ЦПК України.

Зокрема, відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно частин 4, 5, 7 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії

відповідних доказів). До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Позовна заява містить зазначення позивача та відповідачів, місце їх знаходження, в ній викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, та обґрунтовано підстави пред`явлення позову саме до визначених ним відповідачів.

При цьому, Цивільний процесуальний Кодекс України не передбачає конкретну форму викладу позовних вимог, а надає право позивачу вільно викласти зміст своїх вимог, які можуть бути уточнені судом під час попереднього розгляду справи.

Згідно ч. 1 ст. 20 ЦК України право на захист особа здійснює на свій розсуд.

Частиною 3 статті 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частинами 1 та 2 статті 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

У позовній заяві ТОВ «Євро-Реконструкція» зазначено ціну позову (96 786грн 26коп.) та наведено розрахунок суми, яку просить позивач стягнути з відповідачів, до позовної заяви доданий розрахунок суми боргу за послугу з централізованого опалення та бухгалтерську довідку за послугу гарячого водопостачання (с.с. 4-10).

Отже, при поданні позовної заяви позивачем були дотримані вимоги ст. 175 ЦПК України.

За змістом статей 13 та 175 ЦПК України кожна сторона самостійно визначає обсяг доказів, які вона надає суду у підтвердження своїх позовних вимог та заперечень, а оцінка достатності наданих доказів судом здійснюється під час судового розгляду. Невідповідність зазначених у позовній заяві обставин чи доказів на підтвердження позовних вимог, неточність формулювань позовних вимог, їх неузгодження із способами захисту порушеного права, недоведеність підстав позову за кожною вимогою не перешкоджає розгляду справи, оскільки може бути підставою для відмови в задоволенні позову по суті, а не для залишення позовної заяви без руху, а у подальшому - без розгляду.

Згідно з ч.5 ст.12 ЦПК суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, керує ходом судового процесу, сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання (ч.1 ст.196 ЦПК).

Відповідно до п.3 ч.1 ст.189 ЦПК завданнями підготовчого провадження є, зокрема, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів.

Відповідно до пунктів 7, 8 частини 2 статті 197 ЦПК у підготовчому засіданні з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також

докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Колегія суддів вважає, що особа, яка подає позовну заяву, вправі очікувати від суду застосування вказаних норм процесуального законодавства, які надають їй право звернення з позовом з можливістю подальшого вирішення процесуальних питань щодо визначення предмета доказування, надання та витребування доказів в установленому порядку.

Застосування принципу пропорційності при здійсненні судочинства вимагає такого тлумачення процесуального закону, яке б гарантувало особі право на судовий захист, зокрема звернення з позовною заявою до суду відповідно до приписів ч.1 ст.4 ЦПК, оскільки держава не вправі обмежувати права особи, не маючи на меті захист суспільних інтересів.

За таких обставин, суд не мав правових підстав для залишення позовної заяви без руху у зв`язку із ненаданням позивачем, на думку суду, обґрунтованого розрахунку суми, яку він просить стягнути з відповідачів.

Щодо вимоги про те, що позивачу слід обґрунтувати вимогу про солідарне стягнення заборгованості із відповідачів або визначитися із колом належних відповідачів, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України).

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Згідно п. 4 та ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; суд може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи

Отже, саме під час підготовчого судового засідання суд повинен був визначити коло учасників справи та з`ясувати, якими саме доказами позивач доводить свої вимоги, заявлені до кожного відповідача.

Під час судового розгляду справи суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб.

Як неодноразово наголошував Верховний Суд визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (зокрема, справа № 523/9076/16).

У разі пред`явлення позову до неналежного відповідача та відмову позивача

замінити неналежного відповідача на належного, не притягнення до участі у справі всіх заінтересованих осіб, суд може відмовити у задоволенні позовних вимог, а не повернути позивачу позовну заяву.

Враховуючи вищезазначене, суд не мав правових підстав для залишення позовної заяви без руху та у подальшому залишення позову без розгляду у зв`язку із зазначенням позивачем, на думку суду, неналежного відповідача.

З матеріалів справи вбачається, що підготовче судове зсідання було проведено у відсутність учасників справи, суд вирішив, що визначив предмет та підстави позову, характер правовідносин сторін та склад учасників справи, обставини справи, які підлягають встановленню та доведенню, у зв`язку із чим судом був призначений судовий розгляд справи.

За таких обставин, залишення позовної заяви без руху, а у подальшому її повернення позивачу без розгляду у зв`язку із ненадання, на думку суду, позивачем належного розрахунку позовних вимог та визначення кола учасників справи, не ґрунтуються на нормах процесуального права та є незаконним.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно із статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України Про судоустрій і статус суддів ).

Колегія суддів вважає, що суд під час судового розгляду справи за участю представника позивача повинен встановити обставини справи, з`ясувати характер спірних правовідносин, оцінити надані докази, з`ясувати чи до належних відповідачів заявлені позовні вимоги, і в залежності від встановленого вирішити спір по суті.

Згідно ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини справи, допустив порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали про залишення без розгляду позовної заяви, тому ухвала суду підлягає скасуванню з направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 381-383 ЦПК України, апеляційний суд,

постановив:

апеляційну скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-

Реконструкція» - адвоката Кравченко Ольги Петрівни задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 24 жовтня 2022 року скасувати, цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, направити до Дарницького районного суду міста Києва для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 26 квітня 2023 року.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.А. Семенюк