РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2023

м.Харків

Справа № 639/3776/22

провадження 2/639/529/23

Жовтневий районний суд м.Харкова

у складі: головуючого - судді Єрмоленко В.Б.

за участю секретаря-Семенюк А.Є.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2022 позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Харківської міської ради і просила визначити їм додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов мотивовано тим, що у грудні 2021 року померла її знайома ОСОБА_2 , яка проживала у АДРЕСА_1 . У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та введенням воєнного стану в країні, знаходження смт. Коротич Харківського району, де проживала ОСОБА_1 з трьома дітьми, в зоні бойових дій, після обстрілу , необхідності лікування через втрату зору на одне око у доньки, вимущена була виїхати 27.04.2022 до м.Полтави. У жовтні 2022 року , приїхавши на декілька днів в місто , дізналась, що померла її знайома ОСОБА_2 . Оскільки необхідно було вивезти з подвірря кіз, які знаходились у ОСОБА_2 , позивач прибула за місцем проживання спадкодавця та виявилося, що будинок не закритий, в ньому пошкоджено дах.Під час ремонту даху, сусідка принесла папку з документами померлої, в якій виявився заповіт на користь ОСОБА_1 , про що позивач не знала. Звернувшись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини , їй відмовлено у проведені нотаріальної дії, оскільки на два дні пропущено строк звернення.

Відповідач-Харківська міська рада, не погодившись з позовом, надав відзив, в якому стверджує, що в матеріалах справи відсутні докази смерті ОСОБА_2 , а звернення до нотаріальної контори позивача мало місце лише 14.10.2022 при встановленому строку до 12.06.2022, тому ОСОБА_1 вважається такою, що не прийняла спадщину.Незнання про існування заповіту не є поважною причиною пропуску строку для подання заяви. Перебуваючи у м.Полтава позивач, як зазначає представник відповідача, мала можливість подати до нотаріальної контори письмову заяву про прийняття спадщини за допомогою засобів поштового зв`язку або звернутись із заявою про прийняття спадщини до будь-якого приватного нотаріуса. Незнання положень законодавства не звільняє її від наслідків, які можуть настати, а саме неприйняття спадщини у вигляді приватного будинку ( а.с. 23-24).

Ухвалою Жовтневого районного суду м.Харкова від 28.07.2023, за клопотанням представника позивача, витребувані з Другої Харківської міської державної нотаріальної контори відомості зі спадкового реєстру ( заповіти/спадкові договори), інформація про спадкоємців, які звернулися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 ( а.с. 110).

Суд, вислухавши вступне слово і пояснення позивача та його представника, перевіривши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, приходить до наступного.

ОСОБА_2 , яка проживала та була зареєстрована у буд. АДРЕСА_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м.Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м.Харків) 13 грудня 2021 ( а.с. 29).

За життя ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Шеренковим В.О. 02 квітня 2021 року, яким все належне їй майно ( нерухоме та рухоме), де б таке не знаходилось та з чого б воно не складалось і взагалі все те, що належатиме їй на день смерті та на що вона за законом матиме право, заповідала ОСОБА_1 . У зв`язку з тим, що заповідач не могла власноруч підписати заповіт через слабкість рук, за її проханням, в її та нотаріуса присутності, заповіт підписаний ОСОБА_3 за містом знаходження заповідача ( через хворобу-гангрена ніг).Заповіт є чинним ( а.с. 7,113-114).

Як вбачається з інформації Другої Харківської міської державної нотаріальної контори від 11.08.2013 № 1292/02-14/П, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 заведена спадкова справа № 401П/2022, за заявою ОСОБА_1 від 14.10.2022 про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Постановою від 14.10.2022 їй відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з тим, що вона спадщину не прийняла , протягом 10 місяців з дня смерті спадкодавця заяву не подала. Крім того, нею не подано документів, що підтверджують право власності, належності цього майна спадкодавцеві. Інших заяв в матеріалах спадкової справи немає. Свідоцтво про право на спадшину не видавалось ( а.с. 6, 112,115).

Згідно довідки КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради від 05.04.2021 житловий будинок з надвірними будівлями АДРЕСА_1 належить ОСОБА_4 . 24.03.2021 ОСОБА_2 видала довіреність, якою уповноважила ОСОБА_3 бути її представником з питань оформлення спадщини після померлого у 1983 році її батька ОСОБА_4 ( а.с. 56-59,61).

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску шестимісячного строку, позивач зазначила, що вона не була обізнана про залишення ОСОБА_2 заповіту, через військову агресію Росії проти України, розпочату 24.02.2022, виїхала за межі Харківської області у квітні 2022 та повернулась тимчасово у жовтні 2022 року . Саме тоді , під час ремонту даху у будинку, коли їй принесла сусідка папку з документами померлої ОСОБА_2 , дізналась про заповіт.На підтвердження своїх доводів ОСОБА_1 надала довідку про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи у м.Полтаві від 27.04.2022 ( а.с. 8).

Крім того, позивач зазначила, що вона не мала можливості раніше приїхати, тому як доглядала за дочкою, яка перенесла декілька операцій у м.Києві, є інвалідом дитинства, що підтверджується виписками із медичних карт стаціонарного хворого та висновками спеціалістів ( а.с. 70-85,103-106).

Відповідно до загальних положень про спадкування, викладених у статтях 1220, 1222, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття.

Згідно з частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За положеннями частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звернувшись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач зобов`язаний повідомити суду поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, а також надати докази на підтвердження своїх доводів та вимог.

Частина третя статті 1272 ЦК України може застосовуватись, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини , невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Разом з тим, суд вважає слушними доводи позивача щодо причини несвоєчасного звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через необізнаність про наявність заповіту, оскільки вона не є спадкоємцем за законом і про своє право спадкування за заповітом дізналась у жовтні 2022 року та відразу звернулась до нотаріальної контори.

Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у разі доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц, 15 квітня 2020 року у справі № 190/106/18, 17 березня 2021 року у справі № 308/4272/19, від 15 квітня 2021 року у справі № 591/1271/18, від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19 , від 21 жовтня 2021 року у справі № 643/13260/19 , від 22 грудня 2021 року у справі № 703/4978/19, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

З огляду на встановлені обставини, враховуючи свободу заповіту, дотримуючись захисту прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції прав людини і основоположних свобод, суд вважає, що наявні правові підстави для визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, оскільки визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини, пропущено позивачем із об`єктивних, поважних, незалежних від неї причин.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 12, 19, 81, 259, 264, 265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини-задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці з дня набрання рішення законної сили для прийняття спадщини за заповітом після ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони: позивач- ОСОБА_1 ( ІПН НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 );

відповідач Харківська міська рада ( , м.Харків, пл.Конституції, 7).

Повне судове рішення складено 14.09.2023.

СУДДЯ -