Справа № 135/1217/22
Провадження № 22-ц/801/893/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції Волошина Т. В.
Доповідач:Оніщук В. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2023 рокуСправа № 135/1217/22м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Оніщука В. В. (суддя-доповідач),

суддів: Копаничук С. Г., Медвецького С. К.,

за участю секретаря судового засідання: Ковальчук О. А.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі: Приватне підприємство «Ладпроект», ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 2 цивільну справу № 135/1217/22 за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Ладижинського міського суду Вінницької області від 07 лютого 2023 року, постановлену у складі судді Волошиної Т. В. у залі суду,

встановив:

Короткий зміст вимог

У листопаді 2022 року адвокат Красіловський Вадим Олександрович в інтересах ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до приватного підприємства «Ладпорект», ОСОБА_2 про визнання договору найму (оренди) укладеним та відшкодування матеріальної шкоди.

Разом із позовною заявою адвокат Красіловський В. О. подав клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручити Вінницькому відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Перед експертами поставити такі питання:

- яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок пожежі щодо будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 ?

-який розмір завданої матеріальної шкоди об`єкту будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 ?

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Ладижинського міського суду Вінницької області від 07 лютого 2023 року клопотання задоволено.

Призначено у справі будівельно-технічну експертизу. На вирішення експертизи поставлені такі питання:

- яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок пожежі щодо будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 ?

-який розмір завданої матеріальної шкоди об`єкту будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 ?

Проведення експертизи доручено Вінницькому відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Оплату за проведення експертизи покладено на позивача ОСОБА_1 .

Роз`яснено сторонам положення статті 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Провадження у справі зупинене на час проведення експертизи.

Призначаючи експертизу у справі, суд першої інстанції виходив з того, що для встановлення обставин справи та вирішення спору необхідні спеціальні знання.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

У лютому 2023 року ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні клопотання про призначення експертизи.

Рух справи в суді апеляційної інстанції

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 27 березня 2023 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Оніщук В. В., судді: Копаничук С. Г., Медвецький С. К.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 30 березня 2023 року відкрито апеляційне провадження у справі та надано учасникам справи строк для подання відзиву на апеляційну скаргу.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 10 квітня 2023 року справу призначено до розгляду на 27 квітня 2023 року о 10:20 год з повідомленням сторін.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга мотивована тим, що відшкодування матеріальної шкоди спричиненої внаслідок пожежі, яка мала місце 01 січня 2016 року підлягає розгляду в межах кримінального провадження шляхом подачі цивільного позову в порядку передбаченому статтями 127, 128 КПК України, а не шляхом заявлених позовних вимог та призначення експертизи в порядку ЦПК України.

Відзив на апеляційну скаргу впродовж встановленого судом строку не надходив.

В судове засідання відповідач ОСОБА_2 та його представник не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, при цьому адвокатом Бодачевським Р.В., який представляє інтереси ОСОБА_2 подано заяву про розгляд справи у їх відсутність та зазначено про підтримання апеляційної скарги.

Позивач ОСОБА_1 та її представник в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, при цьому адвокатом Красіловським В.О. подано заяву про відкладення розгляду справи з посиланням на його перебування на лікарняному, однак колегія суддів вважає на необхідне у задоволенні заяви відмовити та визнати за неповажну причину неявки позивача та його представника в судове засідання, оскільки адвокатом Красіловським В.О. не надано підтверджуючих документів щодо його перебування на лікарняному, не вказано причин неявки в судове засідання позивача, а також суд звертає увагу на необхідність дотримання визначених законом строків розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду, враховуючи що апеляційне провадження у даній справі відкрито 30.03.2023 року.

Представник ПП «Ладпроект» в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причин неявки не зазначено, а тому згідно вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Позиція суду апеляційної інстанції

Апеляційний суд у складі судової колегії, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, дійшов таких висновків.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

За змістом частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Указаним вимогам ухвала суду першої інстанції відповідає.

Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Досягнення завдань цивільного судочинства забезпечується, зокрема, за допомогою доказування одного із основоположних елементів правосуддя.

Частиною першою статті 12 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Згідно з частиною другою статті 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Пунктом четвертим частини п`ятої статті 12 ЦПК встановлено, що суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Загальними вимогами процесуального права визначено обов`язковість установлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки, а також оцінки всіх доказів, з яких суд виходив при вирішенні позову.

Судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (частина перша статті 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Відповідно до частини першої статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити необхідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з частиною першою статті 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Отже діючим цивільним процесуальним законодавством передбачено, що експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з`ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування.

Предметом спору у цій справі є стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок пожежі, яка мала місце 01 січня 2016 року в будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Ураховуючи наведені обставини та положення закону, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про доцільність призначення у справі будівельно-технічної експертизи, оскільки розгляд справи за відсутності висновку експерта щодо розміру завданої внаслідок пожежі шкоди унеможливить правильне вирішення вимоги позивача стосовно стягнення грошової суми в рахунок компенсації матеріальної шкоди.

Доводи апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції в порушення норм процесуального права призначено у справі експертизу, оскільки відшкодування матеріальної шкоди спричиненої внаслідок пожежі та встановлення її розміру підлягають розгляду в межах кримінального провадження шляхом подачі цивільного позову в порядку передбаченому КПК України, є безпідставними з огляду на таке.

Відповідно до частин першої, другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Реальні збитки це втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

З урахуванням наведеного, позивач повинен довести факт спричинення збитків, обґрунтувати їх розмір, довести безпосередній причинний зв`язок між правопорушенням та заподіянням збитків і розмір відшкодування.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії», заява № 48778/99).

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Згідно зі статтею 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положення цього конституційного принципу закріплені у статтях 12, 13 ЦПК України, якими встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Колегія суддів звертає увагу, що застосування норм права і оцінка здобутих у процесі розгляду справи доказів на предмет їх належності та допустимості є саме прерогативою суду і відбувається під час розгляду справи по суті, а не на стадії підготовчого провадження.

За змістом статей 13, 175 ЦПК України позивач на власний розсуд обґрунтовує свої вимоги з викладом відповідних обставин та зазначенням доказів, що підтверджують такі обставини. Невідповідність зазначених у заяві обставин чи доказів на підтвердження позовних вимог не перешкоджає розгляду справи, оскільки може бути підставою для відмови у задоволенні позову по суті спору, а не для відмови у реалізації учасником справи його процесуальних прав, в тому числі на проведення судової експертизи.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, не ґрунтуються на нормах права, тому судом до уваги не беруться.

Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржуване судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та не дають підстав для висновку про неправильне застосування норм процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення клопотання про призначення експертизи.

Ураховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала суду відповідає вимогам статті 104 ЦПК України, тобто постановлена з додержанням вимог закону.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи викладене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Щодо судових витрат

За змістом статті 141 ЦПК України розподіл судових витрат пов`язується з розміром задоволених позовних вимог.

Оскільки на даний час предметом судового розгляду є лише питання призначення експертизи, то розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Ладижинського міського суду Вінницької області від 07 лютого 2023 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду.

Головуючий В. В. Оніщук

Судді: С. Г. Копаничук

С. К. Медвецький