Справа № 216/929/19
Провадження 2-п/216/7/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2023 року м. Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого судді Бутенко М.В.

за участю секретаря судового засідання Кравець А.С.

без участі сторін та без застосування технічного запису

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 1 в місті Кривому Розі Дніпропетровської області заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду, -

В С Т А Н О В И В :

14.12.2021 року відповідач ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду від 02.03.2020 року по справі № 216/929/19 за позовом комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за постачання теплової енергії.

В обґрунтування своєї заяви зазначила, що 02 березня 2020 року Центрально-міським районним судом м. Кривого Рогу по цивільній справі № 216/929/19 за позовом Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за постачання теплової енергії винесено заочне рішення яким позовні вимоги Комунального підприємства теплових мереж Криворіжтепломережа» задоволені та стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 заборгованість в розмірі 22763,25 грн. (двадцять дві тисячі сімсот шістдесят три гривні 25 копійок) та судові витрати у розмірі 1921,00 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня).

Про вказане рішення заявник не знала та його не отримувала. Про судовий розгляд справи повідомлена не була, повідомлень не отримувала, тому не знала про його проведення. Коли заявник дізналася про це рішення, вона отримала його особисто в судового розпорядника 08.12.2021 року.

В заочному рішенні суд зазначає, що відповідачі в судове засідання не з`явилися, судові повістки не отримували, про причини неявки до судового засідання пояснення не надали. Проте заявник ОСОБА_1 ніяких повідомлень або повісток ані поштою, ані іншими засобами зв`язку не отримувала, тому не знала про розгляд справи в суді і не могла знати про дати судових засідань, а тому не могла належним чином захищати свої інтереси. Неповідомлення заявника у встановленому законом порядку про розгляд справи позбавило ОСОБА_1 передбачених п.1, 2, 3, 4, 6 ч. 1 ст. 43 ЦПК України, зокрема подавати докази, подавати клопотання та заяви, надавати пояснення суду, користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами, які мають істотне значення для вирішення справи. А також призвело до ухвалення неправильного заочного рішення судом.

Відповідно до п. 1 4.2. ст.223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом у разі неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Отже, проведення заочного розгляду справи можливе лише у разі наявності умов, визначених у п. 1 ч.2 ст. 223, ч. 4 ст.223 ЦПК України, п.1 ч. 1 ст.280 ЦПК України. Відповідно до ч. 1 ст. 284 Цивільного процесуального кодексу України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

З ухваленим заочним рішенням заявник не згодна з наступних підстав: 29 липня 2020 року судовим рішення Центрально-міського районного суду у м. Кривому Розі у цивільній справі №216/9101/15-ц за позовом ОСОБА_1 про визнання вправа власності в порядку спадкування за законом винесено рішення яким визнано за ОСОБА_1 1/5 частки квартири на праві спільної часткової власності яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Відповідно до цього рішення заявнику належить 1/5 частина квартири яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , але в цій квартирі вона не проживає. Тривалий час в вище зазначеній квартирі мешкає брат заявника - ОСОБА_5 разом із співмешканкою та її дітьми. Він усіма доступними йому засобами створює заявнику перешкоди у користуванні квартирою. Комунальні платежі він не сплачує, а заявник не має змоги сплачувати комунальні платежі за нього та його сім`ю.

Виходячи з вищенаведеного, та оскільки в кожного з відповідачів окрема частка на праві спільної часткової власності, вважає, що сплата за комунальні платежі не може бути солідарною та кожен з наймачів повинен сплачувати комунальні послуги пропорційно до своєї частки у власності. Суд фактично зобов`язав заявника сплатити комунальні платежі також за інших співвласників, з якими вона не веде сумісного господарства та з якими її не пов`язують ніякі права та обов`язки.

Відповідно до ст. 162 ЖК України плата за користування житловим приміщенням в будинку (квартирі), що належить громадянинові на праві приватної власності, встановлюється угодою сторін. Плата за комунальні послуги береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Строк внесення квартирної плати і плати за комунальні послуги визначаються угодою сторін. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату і плату за комунальні послуги.

Відповідно до ст. 541 ЦК України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання.

Відповідно до ч. 1 ст. 543 ЦК України у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обв`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь кого з них окремо.

Згідно із пунктом 53 Постанови Верховного суду України від ЗО червня 2020 року у справі № 638/18231/15-ц провадження № 14-712 цс 19 солідарні зобов`язання виникають лише у випадках, передбачених договором чи актом чинного законодавства.

За таких підстав суд виніс рішення на підставі невірних відомостей, які були надані позивачем, а тому суд і зробив помилку застосувавши невірну норму матеріального права.

Заявник вважає, що борги за послуги з теплопостачання залишилися від спадкодавця даної квартири. Тому за борг повинен нести відповідальність власник квартири, який на той час був живий. Так як власник квартири, який не сплатив борг помер, то нести зобов`язання перед кредиторами повинні спадкоємці. Так як власник ОСОБА_6 помер ще ІНФОРМАЦІЯ_1 , то спір повинно вирішувати за іншими нормами права а саме у відповідності до ст. 1281-1282 ЦК України які діяли на той час. За цими нормами заявник повинен був максимум на протязі одного року подати до нотаріуса заяву, що він є кредитором спадкодавця. Якщо заявник такої заяви не подав то він позбавляється права вимоги. Заявник відповідних доказів не надав.

Також заявник зазначає, що позовна давність обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановленими статтями 253-255 Цивільного кодексу України. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Враховуючи те, що відповідач надав розрахунок заборгованості за період з 01.09.2012 року до 01.11.2018 року вважає, що заявник пропустив строки позовної давності, та заяви про поновлення строку позовної давності не надав.

За таких підстав суд виніс рішення на підставі невірних відомостей, які були надані позивачем, а тому суд і зробив помилку застосувавши невірну норму матеріального права.

Просить суд скасувати заочне рішення від 02 березня 2020 року Центрально-міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області по цивільній справі №216/929/19 за позовом Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за постачання теплової енергії та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

В судове засідання 26.04.2023 року заявник (відповідач) ОСОБА_1 не з`явився, повідомлялася про розгляд справи належним чином, заяву не підтримала, додаткових пояснень суду не надала.

Представник позивача по справі - комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» Цвіркун А.А. в судове засідання 26.04.2023 року не з`явилася, надала заяву про перегляд заочного рішення суду без їх присутності, надала відзив на заяву, у якому просить суд відмовити стороні відповідача в задоволенні заяви про скасуванні заочного рішення суду.

Судом встановлено наступне: рішенням Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 02.03.2020 року задоволено позовну заяву комунального підприємства теплових мере «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 щ стягнення заборгованості за постачання теплової енергії. Ухвалено: стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ), солідарно на користь комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» (50099, місто Кривий Ріг, провулок Дежньова, буд. 9, р/р НОМЕР_1 ТВБВ № 10003/0547 філії Дніпропетровського ОУ АТ «Ощадбанк», МФО 305482, ) суму боргу в розмірі 22763.25 грн. (двадцять дві тисячі сімсот шістдесят три гривні 25 копійок) та судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 1921,00 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня).

В спірний період ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 були зареєстрованими за даною адресою, тобто були споживачами послуги з постачання теплові енергії, тобто повинні нести солідарну відповідальність, за зобов`язаннями.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. У разі, якщо особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює реєстрацію місця проживання за однієї з цих адрес за власним вибором. За адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції. Отже, діючим законодавством України, паралельно з правом на свободу пересування та вільний вибір місця проживання покладено обов`язком відстеження офіційної кореспонденції за місцем зареєстрованою місця проживання, недотримання якого може порушити інтереси інших осіб.

Відповідач у заяві про перегляд заочного рішення зазначає, що не отримувала копії заочною рішення.

На адресу відповідача по справі було надіслано копію ухвали про відкриття провадження разом з копією позовної заяви з доданими до неї додатками, повістки та копій заочного рішення, що підтверджено наявним у справі супровідними листами.

Відповідно до частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставляння судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про вїдсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до Параграфу 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. І ст.6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім того, обов`язок учасників судового процесу повідомляти суд про причини неявки у судове засідання закріплений і у національному законодавстві (стаття 131 ЦПК України).

У рішенні суд зазначив, що у відповідності до вимог ст. 280-281 ЦПК України, з урахуванням особливостей, встановлених для розгляду справ в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, суд вважає за можливе вирішити справу в заочному порядку, з огляду на те, що відповідач повідомлявся про перебування в провадженні суду даної справи на поштову адресу за місцем реєстрації, однак у встановлений судом термін відзив на позовну заяву та/або клопотання про розгляд справи з викликом сторін - не подав.

Суд належним чином повідомив відповідача про дату, час і місце судового засідання, надіславши на її домашню адресу відповідні документи, зазначені вище, які не були вручені адресату з інших причин, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення.

За положенням статті 541 Цивільного кодексу України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом,зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання. Частиною третьої статті 9 Закону України "Про житлово - комунальні послуги" визначено, що дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг.

Посилання відповідача ОСОБА_1 на рішення по справі №216/9101/15-ц про визначення часток та про право власності в порядку спадкування за законом є безпідставними, так як рішення було винесено 29.07.2020р., яке набрало законної сили лише 01.09.2020р, тобто після винесення рішення по справі 216/929/19 від 02.03.2020р. за позовом КПТМ «Криворіжтепломережа» про стягнення заборгованості.

Виконавчі листи по справі 216/929/19 від 02.03.2020р. було направлено до Центрально- Міського відділу ДВС у м. Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління МЮ, та 19.05.2021р. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження щодо стягнення заборгованості з боржників, в тому числі і з ОСОБА_1 . Згідно з виписки борг та судовий збір за рішенням Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області по справі №216/929/19 сплачено в повному обсязі, а саме 27.01.2022р. ОСОБА_4 сплачено 19272,25 грн. суму боргу, та 13.01.2022р. ОСОБА_1 сплачено 1160,00 грн.?

Тобто, відповідачі були належним чином повідомлені про існування виконавчих листів по справі 216/929/19 від 02.03.2020р.

Згідно ст. 284 ЦПК України, передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно с. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Зі змісту статті 288 ЦПК України випливає, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення спору.

В контексті даної статті наявність однієї з підстав, зазначених у частині ч.1 статті 288 ЦПК України не спричиняє скасування заочного рішення. Лише у своєї сукупності названі обставини спричиняють скасування заочного рішення. Наявність лише однієї з них не приносить відповідачеві позитивного результату, внаслідок чого він зберігає можливість оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Таким чином, законодавцем передбачено, одночасне існування двох обов`язкових умов для скасування заочного рішення, а саме: поважні причини неявки в судове засідання та (або) не повідомлення про причини неявки, а також не подання відзиву через останні, посилання відповідачем на докази, які мають істотне значення для справи. Заявником не надано жодних нових доказів, які б мали істотне значення для справи.

Вивчивши матеріали цивільної справи, матеріали заяви про перегляд заочного рішення, враховуючи викладені обставини в їх сукупності, судом не встановлені підстави для перегляду заочного рішення від 02.03.2020р. по справі №216/929/19.

Керуючись ст.ст. 260, 284, 286, 287, 288 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 02.03.2020р. по справі №216/929/19 за позовом комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за постачання теплової енергії - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: М.В. БУТЕНКО