Постанова

Іменем України

19 квітня 2023 року

м. Київ

справа № 296/6684/17

провадження № 61-10339св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Сакари Н. Ю. (суддя-доповідач), Білоконь О. В., Осіяна О. М.,

учасники справи:

стягувач - публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», правонаступником якого є товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профіт Капітал»,

боржник - ОСОБА_1 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Житомирського апеляційного суду від 21 вересня 2022 року у складі колегії суддів: Миніч Т. І., Трояновської Г. С., Павицької Т. М.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У листопаді 2021 року товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профіт Капітал» (далі - ТОВ «ФК «Профіт Капітал») звернулось до суду із заявою про заміну сторони у виконавчому провадженні.

Заява обґрунтована тим, що 12 січня 2018 року Корольовським районним судом м. Житомира ухвалено рішення, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованість за кредитним договором в сумі 90 417,71 грн, а також судові витрати в розмірі 1 600,00 грн.

15 квітня 2020 року були проведені електронні торги по лоту, до складу якого увійшло право вимоги за кредитним договором № 008-29599-100613 від 10 червня 2013 року, укладеним між ПАТ «Дельта Банк» та ОСОБА_1 .

За результатами проведення електронних торгів було оголошено переможцем ТОВ «ФК «Профіт Капітал».

Посилаючись на те, що відбулась заміна кредитора у зобов`язані, права за кредитними зобов`язаннями, зокрема, за кредитним договором № 008-29599-100613 від 10 червня 2013 року, заявник просить задовольнити заяву.

Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції

Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 20 січня 2022 року у складі судді Драча Ю. І. у задоволенні заяви відмовлено.

Судове рішення місцевого суду мотивовано тим, що відсутні правові підстави для задоволення заяви, оскільки матеріали справи не містять достатніх доказів набуття права вимоги ТОВ «ФК «Профіт Капітал».

Короткий зміст судового рішення суду апеляційної інстанції

Постановою Житомирського апеляційного суду від 21 вересня 2022 року апеляційну скаргу ТОВ «ФК «Профіт Капітал»задоволено.

Ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 20 січня 2022 року скасовано.

Заяву ТОВ «ФК «Профіт Капітал» про заміну сторони у виконавчому провадженні задоволено.

Замінено стягувача ПАТ «Дельта Банк» його правонаступником - ТОВ «ФК «Профіт Капітал».

Вирішено питання щодо судових витрат.

Скасовуючи рішення місцевого суду та задовольняючи заяву ТОВ «ФК «Профіт Капітал», суд апеляційної інстанції виходив із того, що місцевим судом не враховано, що без заміни сторони виконавчого провадження правонаступник позбавлений процесуальної можливості ставити питання про відкриття виконавчого провадження та вчиняти інші дії згідно із Законом України «Про виконавче провадження». Крім того, заміна сторони виконавчого провадження її правонаступником може відбуватись на будь-якій стадії процесу. При цьому наявність судового рішення про задоволення вимог кредитора, яке не виконане боржником, не припиняє зобов`язальних правовідносин сторін договору, тому зміна кредитора у зобов`язанні шляхом відступлення права вимоги із зазначенням у договорі обсягу зобов`язання, яке передається на стадії виконання судового рішення, не обмежує цивільних прав учасників спірних правовідносин.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

У жовтні 2022 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 .

Ухвалою Верховного Суду від 22 жовтня 2022 року відкрито касаційне провадження в указаній справі.

Аргументи учасників справи

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати судове рішення апеляційного суду та залишити в силі рішення місцевого суду.

Підставою касаційного оскарження заявник зазначає застосування норм права без урахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 2-2894/11, провадження № 61-11191св21, від 01 березня 2021 року у справі № 2-1560-09, провадження № 61-18694св20 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Заявник, посилаючись на висновки Верховного Суду, зазначає, що підставою для заміни сторони виконавчого провадження, тобто процесуального правонаступництва, є правонаступництво у матеріальних правовідносинах, унаслідок якого відбувається вибуття сторони зі спірних або встановлених судом правовідносин і переходу до іншої особи прав і обов`язків вибулої сторони в цих правовідносинах.

Отже, на думку заявника, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що в матеріалах справи відсутній акт приймання-передачі реєстру боржників, за формую встановленою договором про відступлення прав вимоги, що свідчить про відсутність достатніх доказів набуття права вимоги ТОВ «ФК «Профіт Капітал» згідно договору про відступлення прав вимоги, тобто до останнього не перейшло право вимоги до нього.

Відзиву на касаційну скаргу сторонами не подано

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Заочним рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 12 січня 2018 року позов ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованість за кредитним договором в сумі 90 417,71 грн та судові витрати в розмірі 1 600,00 грн.

17 квітня 2020 року були проведені електронні торги по лоту № GL4N015727, до складу якого ввійшло право вимоги за кредитним договором № 008-29599-100613 від 10 червня 2013 року, укладеним між АТ «Дельта Банк» та ОСОБА_1 .

За результатами проведення електронних торгів було оголошено переможцем ТОВ «ФК «Профіт Капітал».

28 квітня 2020 року між ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «ФК «Профіт Капітал» укладено договір № 2234/К про відступлення прав вимоги.

Пунктом 5 вказаного договору передбачено, що наявні в банку документи, що підтверджують право вимоги до боржників, передаються банком новому кредитору за відповідним актом не пізніше 120 календарних днів із дати укладення цього договору.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Так, частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановленні в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення із таких підстав.

Мотиви, з яких виходив Верховний Суд, та застосовані норми права

Пунктом 1 частини другої статті 11 ЦК України визначено, що підставами виникнення цивільних прав і обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до частини першої статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Сторонами в зобов`язанні є боржник і кредитор (частина перша статті 510 ЦК України).

Законодавство також передбачає порядок та підстави заміни сторони (боржника чи кредитора) в зобов`язанні.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).

Кредитор у зобов`язанні не може бути замінений, якщо це встановлено договором або законом (частина третя статті 512 ЦК України). Правочинами, на підставі яких відбувається відступлення права вимоги, можуть бути, зокрема, купівля-продаж, дарування, факторинг.

Згідно з частиною першою статті 513 ЦК України правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні вчиняється у такій самій формі, що і правочин, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким передається новому кредиторові.

Відступлення права вимоги за суттю означає договірну передачу зобов`язальних вимог первісного кредитора новому кредитору. Відступлення права вимоги відбувається шляхом укладення договору між первісним кредитором та новим кредитором.

До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (частина перша статті 514 ЦК України).

Договір відступлення права вимоги має такі ознаки: 1) предметом є відступлення права вимоги щодо виконання обов`язку у конкретному зобов`язанні; 2) таке зобов`язання може бути як грошовим, так і не грошовим (передання товарів, робіт, послуг тощо); 3) відступлення права вимоги може бути оплатним або безоплатним; 4) форма договору відступлення права вимоги має відповідати формі договору, за яким виникло відповідне зобов`язання; 5) наслідком договору відступлення права вимоги є заміна кредитора у зобов`язанні.

Отже, за договором відступлення права вимоги первісний кредитор у конкретному договірному зобов`язанні замінюється на нового кредитора, який за відступленою вимогою набуває обсяг прав, визначений договором, у якому виникло таке зобов`язання.

Згідно з вимогами чинного законодавства заміна осіб в окремих зобов`язаннях через волевиявлення сторін (відступлення права вимоги) є різновидом правонаступництва та можливе на будь-якій стадії процесу.

Відповідно до статті 442 ЦПК України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій, визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Частиною п`ятою статті 15 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що у разі вибуття однієї із сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив.

При цьому слід ураховувати, що у зв`язку із заміною кредитора в зобов`язанні саме зобов`язання зберігається цілком і повністю, змінюється лише його суб`єктний склад у частині кредитора.

Заміна сторони виконавчого провадження її правонаступником може відбуватися як при відкритому виконавчому провадженні, так і при відсутності виконавчого провадження, тобто може бути проведена на будь-якій стадії процесу. Без заміни сторони виконавчого провадження правонаступник позбавлений процесуальної можливості ставити питання про відкриття виконавчого провадження та вчиняти інші дії згідно із Законом України «Про виконавче провадження».

Наявність судового рішення про задоволення вимог кредитора, яке не виконане боржником, не припиняє зобов`язальних правовідносин сторін. Зміна кредитора у зобов`язанні шляхом відступлення права вимоги із зазначенням у договорі обсягу зобов`язання, яке передається на стадії виконання судового рішення, не обмежує цивільних прав учасників спірних правовідносин.

Заміна сторони виконавчого провадження правонаступником, тобто здійснення процесуального правонаступництва після набрання судовим рішенням законної сили, полягає в поширенні на правонаступників законної сили судового рішення. При цьому на правонаступників законна сила судового рішення поширюється усіма своїми правовими наслідками - незмінністю, неспростовністю, виключністю, преюдиційністю, виконуваністю.

Крім того, виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду та ефективного захисту сторони у справі, що передбачено статтями 6, 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України і судове рішення є обов`язковим до виконання.

У пункті 9 статті 129 Конституції України до основних засад судочинства віднесено обов`язковість рішень суду.

Вибуття первісного кредитора і заміна його новим не скасовує обов`язковості виконання рішення суду, при цьому реалізувати право на примусове стягнення присуджених судом сум можливо лише шляхом заміни сторони стягувача у виконавчому провадженні, оскільки новий кредитор, без вирішення питання про заміну сторони у зобов`язанні, не має права звернутися до органу державної виконавчої служби із заявою про примусове виконання рішення суду.

Правонаступництво як інститут цивільного процесуального права нерозривно пов`язане з правонаступництвом як інститутом цивільного права, адже зміни у матеріально-правових відносинах зумовлюють необхідність привести процесуальний стан осіб як учасників таких матеріально-правових відносин у відповідність з їх дійсною юридичною зацікавленістю у перебігу та результаті судового провадження, в тому числі у виконанні рішення суду.

Правонаступництво як інститут цивільного процесуального права має універсальний характер. У разі вибуття правопопередника з виконавчого провадження до правонаступника переходить весь комплекс процесуальних прав та обов`язків, притаманних для сторони виконавчого провадження, і, відповідно, комплекс процесуальних прав та обов`язків, притаманних стороні судового провадження, враховуючи стадію, на якій відбулося правонаступництво.

Відмовляючи у задоволенні заяви, місцевий суд виходив із того, що в матеріалах справи відсутній акт приймання-передачі реєстру боржників, за формулою встановленою договором про відступлення прав вимоги, що в свою чергу свідчить про відсутність достатніх доказів набуття ТОВ «ФК «Профіт Капітал» згідно договору про відступлення права вимоги та отримання права грошової вимоги по відношенню, в тому числі, до ОСОБА_1 .

Скасовуючи ухвалу місцевого суду, суд апеляційної інстанції виходив із того, що без заміни стягувача його правонаступником останній позбавлений процесуальної можливості ставити питання про відкриття виконавчого провадження та вчиняти інші дії згідно із Законом України «Про виконавче провадження».

Колегія суддів погоджується з позицією, сформульованою в постанові Житомирського апеляційного суду від 21 вересня 2022 року, вважає вказане судове рішення законним. При цьому доводи касаційної скарги, що на момент розгляду справи, при наявних доказах, відсутні підстави для заміни стягувача ПАТ «Дельта Банк» на його правонаступника ТОВ «ФК «Профіт Капітал» щодо виконання рішення у справі № 296/6684/17 за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором відхиляються виходячи з наступного.

У справі, що переглядається, судами встановлено, що 17 квітня 2020 року були проведені електронні торги по лоту № GL4N015727, до складу якого ввійшло право вимоги за кредитним договором № 008-29599-100613 від 10 червня 2013 року між АТ «Дельта Банк» та ОСОБА_1 .

За результатами проведення електронних торгів було оголошено переможцем ТОВ «ФК «Профіт Капітал».

28 квітня 2020 року між ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «ФК «Профіт Капітал» укладено договір № 2234/К про відступлення прав вимоги.

Відповідно до пункту 1 договору про відступлення прав вимоги від 28 квітня 2020 року № 2234/К за цим договором в порядку та на умовах, визначених цим договором, банк відступає новому кредитору належні банку, а новий кредитор набуває права вимоги банку до: позичальників фізичних осіб, зазначених у додатку № 1 до цього договору, надалі за текстом - боржники, включаючи права вимоги до фінансових та майнових поручителів (за наявності), правонаступників боржників, спадкоємців боржників або інших осіб, до яких перейшли обов`язки боржників, за кредитними договорами (договорами про надання кредиту (овердрафту) та/або договорами тощо), з урахуванням всіх змін, доповнень і додатків до них, згідно реєстру у додатку № 1 до цього договору, надалі за текстом - «основні договори», надалі за текстом - права вимоги. Новий кредитор сплачує банку за права вимоги грошові кошти у сумі та у порядку, визначених цим договором.

З витягу з додатку № 1 до договору № 2234/К (а. с. 43) вбачається, що від ПАТ «Дельта Банк» до ТОВ «ФК «Профіт Капітал» перейшло право вимоги до ОСОБА_1 за кредитним договором № 008-29599-100613 від 10 червня 2013 року, укладеним між ПАТ «Дельта Банк» та ОСОБА_1 .

Пунктом 2 договору про відступлення прав вимоги від 28 квітня 2020 року № 2234/К визначено, що за цим договором новий кредитор в день укладення цього договору, але в будь-якому випадку не раніше моменту отримання банком у повному обсязі коштів, відповідно до пункту 4 цього договору, набуває усі права кредитора за основними договорами, включаючи, серед іншого, право вимагати належного виконання боржниками зобов`язань за основними договорами.

В пункті 4 вказаного договору закріплено, що сторони домовились, що за відступлення прав вимоги за основними договорами відповідно до цього договору новий кредитор сплачує банку грошові кошти у сумі 1 611 610,66 грн. Ціна договору сплачується новим кредитором банку у повному обсязі до моменту набуття чинності цим договором, відповідно до пункту 14 цього договору, на підставі протоколу, сформованого за результатами відкритих торгів (аукціону), переможцем яких став новий кредитор.

Згідно платіжного доручення від 27 квітня 2020 року № 272 (а. с. 40) ТОВ «ФК «Профіт Капітал» перерахувало АТ «Дельта Банк» 1 611 610,66 грн.

Виходячи з наведеного, до ТОВ «ФК «Профіт Капітал» право вимоги до ОСОБА_1 , як боржника, перейшло 28 квітня 2020 року, тобто в день укладення договору про відступлення прав вимоги відповідно до пункту 2 вказаного договору.

Зі змісту пункту 5 договору про відступлення прав вимоги від 28 квітня 2020 року № 2234/К вбачається, що наявні у банку документи, що підтверджують права вимоги до боржників, передаються банком новому кредитору за відповідним актом не пізніше 120 календарних днів із дати укладення цього договору. Реєстр прав вимог у електронному вигляді передається банком новому кредитору в день підписання цього договору.

Таким чином, реєстр прав вимог підтверджує факт передання документів, а не прав вимоги, зазначених в додатку № 1 до договору № 2234/К, тому відсутність в матеріалах справи реєстру прав вимог не свідчить про недоведеність передачі права вимоги до ОСОБА_1 , оскільки останнє в силу пункту 1 договору про відступлення права вимоги перейшло до ТОВ «ФК «Профіт Капітал» 28 квітня 2020 року.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до частин першої, третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, враховуючи те, що ТОВ «ФК «Профіт Капітал» надало доказів переходу права вимоги, суд апеляційної інстанції дійшов правомірного висновку про наявність підстав для задоволення заяви про заміну стягувача у виконавчому провадженні.

При цьому у зв`язку відсутністю доказів повного або часткового виконання судового рішення боржником та закінчення виконавчого провадження, колегія суддів відхиляє доводи касаційної скарги щодо відсутності підстав для заміни ПАТ «Дельта Банк» його правонаступником ТОВ «ФК «Профіт Капітал».

Вказані, а також інші доводи, наведені в обґрунтування касаційної скарги, не можуть бути підставами для скасування судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій, оскільки вони не підтверджуються матеріалами справи, ґрунтуються на неправильному тлумаченні заявником норм матеріального і процесуального права й зводяться до переоцінки судом доказів, що у силу вимог статті 400 ЦПК України не входить до компетенції суду касаційної інстанції.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судових рішень.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Житомирського апеляційного суду від 21 вересня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: Н. Ю. Сакара

О. В. Білоконь

О. М. Осіян