Ленінський районний суд м. Полтави
Справа №553/898/22
Провадження № 2/553/287/2023
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2023 року м. Полтава

Ленінський районний суд м. Полтави у складі головуючого судді Високих М.С., за участі секретаря судового засідання Козицького Т.Л.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за цивільним позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Харківводоканал», третя особа: ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування наказу про відсторонення від роботи, зобов`язання здійснити допуск до роботи та стягнення середнього заробітку,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду із згаданим позовом, в якому прохає визнати протиправним та скасувати наказ директора Комплексу з перекачування та очистки стічних вод Ю.Шаталова від 27.01.2022 №07 «Про відсторонення від роботи» та зобов`язати відповідача допустити її до роботи з виплатою середнього заробітку за час вимушеного прогулу у зв`язку з відстороненням.

Провадження у справі було відкрито за ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 21.07.2022 з призначенням до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, сторони в судове засідання не прибули.

Позивач причин не прибуття в судове засідання не повідомила, із клопотаннями про відкладення розгляду справи не зверталась.

Дослідивши матеріали справи, суд вказує про наступне.

У відповідності до ст.ст.43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно із ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07.07.1989 ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно із ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

У відповідності до ч.2 ст.131 ЦПК України, якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав: неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Частиною 5 ст.223 України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, під повторністю неявки в судове засідання в цивільному процесі слід розуміти другу неявку підряд (поспіль) належно повідомленого позивача.

З наведеного слідує, що право суду залишити заяву без розгляду виникає за наявності дворазового належного повідомлення позивача про дату, час і місце розгляду справи, двократної, послідовної неявки позивача безпосередньо у судове засідання та відсутності його заяви про розгляд справи за його відсутності.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 223, 257 ЦПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності.

Тобто право позивача як особи, що подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Так, позивач правом подання відповідної заяви про розгляд справи за її відсутності не скористалась, ОСОБА_1 будучи належно повідомленою про дату, час і місце розгляду справи двічі поспіль, до суду не прибула.

При цьому суд враховує, що направлене за вказаною позивачем адресою поштове відправлення повернулось на адресу суду із відміткою про відсутність адресата, позивач, будучи достовірно обізнаною про здійснення судового провадження за пред`явленим нею позовом, 20.04.2023 подала клопотання про застосування правових висновків Верховного Суду, також позивач неодноразово повідомлялась за вказаними нею засобами зв`язку, що підтверджується наявними у справі довідками про доставлення судових повісток як на вказану позивачем електронну адресу так і за її номером телефону та свідчить про належне сповіщення позивача про дату, час і місце розгляду справи.

За таких обставин, у зв`язку із повторною неявкою в судове засідання позивача, від якого не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

При цьому суд зауважує, що особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами та має добросовісно виконувати покладені на неї процесуальні обов`язки, й відповідно несе процесуальні ризики.

Наслідком повторної неявки в судове засідання позивача, яка виявила намір брати участь у судових засіданнях, про що свідчить не подання нею відповідної заяви про розгляд справи у відсутність, та була достовірно обізнана про здійснення ініційованого нею судового провадження, є залишення позову без розгляду, і вказаний процесуальний ризик несе саме позивач, як ініціатор судового розгляду.

Керуючись ст.ст.189, 200 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Харківводоканал», третя особа: ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування наказу про відсторонення від роботи, зобов`язання здійснити допуск до роботи та стягнення середнього заробітку, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя

Ленінського районного суду м. Полтави М.С. Високих