Справа № 196/701/23
№ провадження 2/196/336/2023
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2023 року смт Царичанка

Царичанський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді: Костюкова Д.Г.,

за участю секретаря судового засідання: Дорошенко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального провадження в залі суду смт Царичанка Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про надання додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Царичанського районного суду Дніпропетровської області з позовом до Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 14 серпня 2023 року за клопотанням представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Борзовець Олександра Володимировича замінено первісного відповідача - Царичанську селищну раду Дніпровського району Дніпропетровської області на належного відповідача - ОСОБА_2 .

В обгрунтування позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт.Царичанка Царичанського району Дніпропетровської області помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Магдалинівському, Петриківському, Царичанському районах Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) 14.07.2021р.

За життя ОСОБА_3 склав заповіт, за яким земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,560 га, кадастровий номер №-01-002-0117, розташовану на території Царичанської селищної ради та належної ОСОБА_3 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №147098, виданого Царичанською райдержадміністрацією14.09.2007 року заповів ОСОБА_1 .

Однак спадщину ОСОБА_1 у встановлений шестимісячний строк не прийняв.

За життя ОСОБА_3 та ОСОБА_1 уклали договір оренди землі, орендну плату позивачем було сплачено наперед, тривалий час померлий та позивач не підтримували спілкування. З метою отримання інформації щодо можливості продовжувати дію договору оренди та сплати орендної плати ОСОБА_1 вчинив спробу звернутись до ОСОБА_3 . Через деякий час дізнався про смерть ОСОБА_3 . ОСОБА_1 повідомили, що померлий мав намір заповісти йому частину майна і порадили звернутись до нотаріуса для підтвердження або спростування даного факту. До моменту звернення до нотаріуса про існування заповіту ОСОБА_1 не знав.

13.01.2022 року за заявою ОСОБА_1 було заведено спадкову справу. Дізнався про наявність заповіту після звернення до нотаріуса.

23.03.2023р. ОСОБА_1 отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій з підстав пропуску строку для прийняття спадщини.

ОСОБА_1 та померлий не являлись родичами, сусідами, та ОСОБА_1 не мав об`єктивної можливості дізнатись про смерть ОСОБА_3 , отримати інформацію про наявність заповіту та звернутись до нотаріуса.

Прохає визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 один місяць з моменту вступу рішення в законну силу.

21.06.2023 ухвалою судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області Костюкова Д.Г. справу прийнято до розгляду та призначено підготовче судове засідання, за клопотанням позивача витребувано копію спадкової справи.

Ухвалою суду від 13.07.2023 прийнято до розгляду уточнену позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Борзовець О.В. та встановлено відповідачу час для надання відзиву на уточнені позовні вимоги.

Ухвалою суду від 28.08.2023 закрито підготовче провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про надання додаткового строку для прийняття спадщини та призначити справу до розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Борзовець О.В. в судове засідання не з`явилися, раніше представник позивача надіслав до суду заяву, в якій прохав розглядати справу без участі позивача та представника, позовні вимоги підтримують в повному обсязі.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, однак надала до суду клопотання, в якому прохала здійснювати розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі та прохає задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Частиною 4 ст. 206 ЦПК України визначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується заявлений позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи у їх сукупності та взаємозв`язку і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого повторно Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Магдалинівському, Петриківському, Царичанському районах Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) 14 липня 2021р., ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 10а).

Також судом встановлено, що згідно заповіту посвідченого 11 жовтня 2010 року секретарем Гупалівської сільської ради Магдалинівського району Дніпропетровської області Сільман Н.С., ОСОБА_3 заповів земельну ділянку (пай) розміром 3.560 га, розташовану на території Царичанської селищної ради Царичанського району Дніпропетровської області ОСОБА_1 (а.с.5).

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 23.03.2023р. позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , оскільки пропущено шестимісячний термін для прийняття спадщини (а.с.10).

Позивач ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_3 вчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Позивач вказує, що пропустив шестимісячний строк прийняття спадщини, оскільки не був обізнаний про існування заповіту на його ім`я. Тривалий час позивач не спілкувався із ОСОБА_3 , а кошти за оренду згідно договору про встановлення (надання) права користування чужою земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзиса) (а.с.8) ,було сплачено наперед, що підтверджується розпискою ОСОБА_3 від 03.11.2010р. (а.с.9).

Відповідно до довідки виконавчого комітету Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області від 12.01.2022р. №108/02-21 ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 проживав без реєстрації в АДРЕСА_1 по день смерті. На день смерті разом з ним проживала без реєстрації: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (спадкова справа а.с.23).

На даний час позивач позбавлений можливості у здійсненні права на спадкування в інший спосіб.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 та ОСОБА_3 були зареєстровані за різними адресами.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30. 05. 2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Пропуск такого строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнається, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12. Також вищевказаними правовими висновками роз`яснено, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 23.08.2017 року у справі № 6-1320цс17, від 06.09.2017 року у справі № 6-496цс17.

З вказаними висновками погодився Верховний Суд у постановах від 12.09.2018 року у справі № 484/3221/17 (провадження N 61-22510св18), від 10.01.2019 року у справі № 263/1221/17 (провадження № 61-18261св18), від 25.03.2020 року у справі № 642/2539/18-ц (провадження № 61-5609св19).

З огляду на викладене, враховуючи свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права, поважність причин пропуску строку, відповідач ОСОБА_2 позовні вимоги визнала в повному обсязі, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 слід визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , тривалістю один місяць.

При вирішенні питання про розподіл судового збору, судом враховується позиція відповідача не стягувати судовий збір з відповідача.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 10, 11, 76-80, 133, 141, 206, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про надання додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженцю селище Царичанка Царичанського району Дніпропетровської області, паспорт серія НОМЕР_2 , виданий Царичанським РВ УМВС України в Дніпропетровській області 05 березня 1997 року, рнокпп - НОМЕР_3 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , додатковий строк для прийняття спадщини один місяць з моменту вступу судового рішення в законну силу, яка відкрилася, після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 19.09.2023 року.

Суддя: Д.Г.Костюков