СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/18939/22

пр. № 2/759/1504/23

05 червня 2023 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - П`ятничук І.В.,

за участю секретаря - Марус А.О.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - Сингаївської О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Антонов» про скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення про оголошення догани,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_3 який діє в інтересах ОСОБА_1 22.12.2022 року звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «Антонов» про скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення про оголошення догани, яким просить визнати незаконним та скасувати наказ В.о. генерального директора ДП «Антонов» Гаврилова Є.П. від 25 жовтня 2022 року № 6350к про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яким накладено дисциплінарне стягнення у виді догани.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що з листопада 1992 року позивач працює в діяльності філії «Антонов - Агро» ДП «Антонов», а на посаді директора з жовтня 2016 року по теперішній час.

Наказом від 25.10.2022 року за № 6350к на ОСОБА_1 було накладено дисциплінарне стягнення за невиконання посадових обов?язків передбачених пунктами 4.10 та 4.11 посадової інструкції директора філії «Антонов - Агро» Державного підприємства «Антонов» а також недотримання вимог пунктів 3.1. та 3.6. Тимчасового порядку закупівель товарів, робіт, та послуг ДІ «Антонов» під час дії воєнного стану, затвердженого наказом Підприємства від розпорядку для працівників ДП «Антонов», директору філії «Антонов - Агро» Державного підприємства «Антонов».

Вважаю, що позивачу було незаконно оголошена догана та винесений наказ № 6350к про накладення дисциплінарного стягнення від 25 жовтня 2022 року за наступних підстав.

Підставою для видачі наказу на думку відповідача є те, що відповідно до службової записки № 417/134 від 25.07.2022 року директор Філії «Антонов - Агро» Державного підприємства «Антонов» ОСОБА_1. порушив пункти 4.10 та 4.11 посадової інструкції директора філії «Антонов - Агро» Державного підприємства «Антонов», вказані обставини на думку відповідача свідчать про неналежне виконання ОСОБА_1 своїх трудових (посадових ) обов`язків.

27.07.2022 року директором з економіки та фінансів Шевченко Я.С. на В.о. заступника генерального директора була подана доповідна записка, з якої вбачається 21.07.2022 року для погодження на стадію «Директор фінансовий» надійшов платіж філії «Антонов - Агро» на користь ТОВ «Румит» за яловичину на суму 309000,00 грн. В порушенні п.п.3.1. та 3.6. воєнного стану, затвердженого Наказом від 13.05.2022 року № 655, закупівля здійснюється за підписом директора філії та без договірного документа.

28.07.2022 року на підставі розпорядження № 562 було запропоновано директору Філії «Антонов - Агро» ОСОБА_1. у строк до 11.00 год. 28 липня 2022 року надати письмові пояснення щодо вищенаведеним у преамбулі фактів порушень посадових обов`язків та Тимчасового порядку закупівель товарів, робіт, та послуг ДІІ «Антонов» під час дії воєнного стану.

На підставі Розпорядження № 562 від 28.07.2022 року ОСОБА_1 були надані письмові пояснення, з яких вбачається, форма виробничого плану не затверджена жодним законом, нормативними актами та іншими нормативно розпорядчими документами, а також не встановлено внутрішньо організаційними документами. Крім того, згідно законодавства існує принцип превалювання сутності над формою, що операції обліковуються відповідно до їх сутності, а не лише виходячи з юридичної форми. А отже, документ, який був складений філією, а саме «Заходи щодо оптимізації роботи філії «Антонов - Агро» на 2021 -2022 рік і є виробничим планом, який затверджений відповідальними особами.

Щодо службової записки на оплату № 8486 від 13.07.2022 року повідомив, згідно пункту 3.1. Тимчасового порядку закупівель під час дії воєнного стану, затвердженого Наказом від 13.05.2022 року № 655 визначено межі вартості предмета закупівлі для вибору особи уповноваженої на прийняття рішення, щодо здійснення закупівлі, підписання договору про закупівлю, видаткових накладних, актів приймання передачі та інших первинних бухгалтерських документів. Так, відповідно до таблиці було визначено особу, уповноважену на прийняття рішення щодо здійснення закупівлі, підписання договору про закупівлю від 100 000 до 1 млн. грн.. включно заступник генерального директора ( за відповідним напрямком роботи). Особа, уповноважена на підписання видаткових накладних, актів приймання - передачі та інших первинних бухгалтерських документів (в т.ч. рахунків на сплату) в межах виконання договору про закупівлю визначено ФВО відповідальну за доцільність та економічну обґрунтованість витрат, тобто Директор «Антонов - Агро», таким чином було повністю дотримано логіки Наказ № 655, щодо уповноважених осіб на прийняття рішення про закупівлю та уповноваженої особи на підписання первинних бухгалтерських документів. В той же час, треба зазначити, що в Додатку 3 до Тимчасового порядку закупівель ТРП упущено віднесення Антонов - Агро до відповідного ФВО та/або структурного підрозділу або групи підрозділів підприємства, закріплених за відповідним ФВО.

Таким чином, вважаю, що позивачу була незаконно оголошена догана та винесений наказ № 6350к про накладення дисциплінарного стягнення від 25 жовтня 2022 року.

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 12 січня 2023 року було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили задовольнити, посилаючись на обставини викладені у позові.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, просила відмовити, посилаючись на обставини викладені у поданому до суду 27.02.2023 року відзиві.

Суд, дослідивши матеріали справи, вислухавши позивача та його представника, представника відповідача, письмові докази, дійшов висновку, про наявність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що наказом № 5095 к від 03.10.2016 року президента Коцюба О.А. заступника директора Філії ОСОБА_1 переведено на посаду директора Філії «Антонов-Агро» ДП «Антонов» (а.с.59).

Згідно наказу в.о. генерального директора ДП «Антонов» Гаврилова Є.П. від 20.05.2022 р. №695 затверджено провести аудит відповідності діяльності Філії «Антонов-Агро» ДП «Антонов» у період з 01.01.2021 року по 01.04.2022 року.

Пунктом 4 даного наказу, зокрема, на директора Філії «Антонов-Агро» в межах компетенції наказано забезпечити надання аудиторській групі необхідної достовірної інформації та документів з питань аудиту, безперешкодний доступ аудиторської групи до об`єктів аудиту та належні умови роботи для неї.

Згідно п. 7 ОСОБА_1 попереджено про персональну відповідальність за своєчасність та достовірність надання інформації на вимогу аудиторської групи (а.с. 54-55). Наказом в.о. генерального директора ДП «Антонов» Гаврилова Є.П. від 12.07.2022 р. № 1010 продовжено строк аудиту до 08.08.2022 року та доповнення складу аудиторської групи та доповнено склад аудиторської групи (а.с.56).

Відповідно до службової записки від 25.07.2022 року № 417/134 за підписом фахівця І категорії Сидоренко С.О. , начальника відділу комплектування та контролю Корнєєва К.А., директора з внутрішнього аудиту, комплаєнсу та контролю Лібімова В.М. вбачається, що директор Філії «Антонов-Агро» ДП «Антонов» ОСОБА_1 порушив пункти 4.10 та 4.11 посадової інструкції директора Філії «Антонов-Агро» ДП «Антонов», що свідчить про неналежне виконання своїх трудових (посадови) обов`язків (а.с. 60).

Крім того, відповідно до доповідної записки від 21.07.2022 року директора з економіки та фінансів Шевченко Я.С. вбачається, що 21.07.2022 року для погодження на стадію «Директор фінансовий» надійшов платіж філії «Антонов-Агро» на користь контрагента ТОВ «Румит» за яловичу на суму 309000,00 грн. в порушення п.п. 3.1 та 3.6 Тимчасового порядку закупівель товарів, робіт та послуг ДП «Антонов» під час дії воєнного стану, затвердженого Наказом від 13.05.2022 року № 655, зв`язку з чим даний платіж було відмінено (а.с. 63).

Розпорядженням № 562 від 28.07.2022 року за підписом в.о. генерального директора Авдєєва В.С. директору філії «Антонов-Агро» ОСОБА_1. у строк до 11.00 год. 28 липня 2022 року було запропоновано надати письмові пояснення щодо фактів порушень посадових обов`язків та Тимчасового порядку закупівель товарів, робіт та послуг ДП «Антонов» під час дії воєнного стану зазначених у службовій записці № 417/134 від 25.07.2022 року та доповідній записці від 21.07.2022 року (а.с. 11).

З матеріалів справи вбачається, що 03.10.2022 року директором філії «Антонов-Агро» ОСОБА_1 було надано письмові пояснення до розпорядження від 28.07.2022 року № 562 (а.с. 12).

Згідно Наказу в.о. генерального директора ДП «Антонов» Гаврилова Є.П. від 25.10.2022 року № 6350 к ОСОБА_1 оголошено догану за невиконання посадових обовязків передбачених п.п. 4.10 та 4.11 посадової інструкції директора філії «Антонов-Агро» ДП «Антонов» а також недотримання вимог п.п. 3.1 та 3.6 Тимчасового порядку закупівель товарів, робіт та послуг ДП «Антонов» під час дії воєнного стану, затвердженого наказом Підприємства від 13.05.2022 року № 655 (а.с. 57).

Згідно п. 4.10 посадової інструкції директора філії «Антонов-Агро» від 01.06.2021 р. директор зобов`язаний забезпечувати розробку, подачу на затвердження Генеральному директору та виконання річних та перспективних планів виробництва, реалізації продукції та послуг, в т.ч. «Фінансового плану Філії», «Плану надходження та витрат Філії», «Бюджету Філії» (а.с. 84-91).

Згідно п. 4.11 посадової інструкції директора філії «Антонов-Агро» від 01.06.2021 р. директор зобов`язаний забезпечувати виконання планів та показників ефективності використання державного майна і прибутку.

Відповідно до п. 3.1 Положення про Філію «Антонов-Агро» ДП «Антонов», філія створена з метою задоволення суспільних потреб в сільськогосподарській продукції та отримання прибутку за рахунок виробничої та комерційної діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Положеннями ч. 1ст. 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Із аналізу змісту ст. 21 КЗпП України вбачається, що працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену трудовою угодою, а роботодавець (роботодавець - фізична особа) зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Відповідно до вимог ст. 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Згідно ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана, 2) звільнення.

Згідно статті 148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

За приписами статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Так, при наданні оцінки правомірності порядку накладання на позивача дисциплінарного стягнення та законності обставин його накладення, слід виходить із загальних правил притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, передбачених КЗпП України.

З викладеного вбачається, що накази про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення повинні містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

Варто також зауважити і про те, що зі змісту ст. 138 КЗпП України вбачається обов`язок саме роботодавця доводити наявність умов, серед яких вина працівника, для притягнення такого до відповідальності. Тобто, у трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості, що підтверджується відповідною судовою практикою, наприклад постановами ВС від 24.07.2019 р. у справі № 359/4316/17, від 08.10.2020 р. у справі № 202/2817/19.

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 06.11.92 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо.

У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити нормативне посилання, тобто роботодавець повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акту чи акту локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Виконання всіх цих вимог є безумовною запорукою правильного та законного оформлення прийнятого роботодавцем рішення, що одночасно виступає гарантією дотримання трудових прав працівників.

За змістом ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмове пояснення.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 січня 2019 року у справі № 515/1087/17 (провадження № 61-36903св18) зазначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

При цьому, ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника.

Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права.

Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи («Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Проте, обставини вчинення даного проступку належним чином не були з`ясовані, оскільки порушення трудової дисципліни є неналежне виконання посадових обов`язків, а з доданого до матеріалів справи наказу про оголошення догани так і не можливо встановити в чому саме полягає порушення трудової дисципліни.

Саме така правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 19 жовтня 2016 року у справі № 6-2801цс15.

Таким чином, в разі заперечення працівника щодо вчинення дисциплінарного проступку, факт його вчинення (порушення трудової дисципліни та винність дій працівника) повинен бути доведений роботодавцем.

Враховуючи вимоги трудового законодавства та встановлені судом обставини, встановлено, що в наказі про накладення дисциплінарного стягнення на позивача у вигляді догани не зазначено, в чому конкретно полягали порушення трудового законодавства, посадових обов`язків або інших підвідомчих нормативних актів з боку позивача, коли мало місце порушення при виконанні позивачем повноважень.

Відсутність у зазначеному наказі викладення конкретних обставин та фактів порушень трудової дисципліни працівником ОСОБА_1 з визначенням строку таких порушень, позбавляє можливості суд перевірити та дати оцінку обґрунтованості таких фактів та своєчасності притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

Вказані висновки відповідають правовій позицій викладеній Верховним Судом при розгляді справи № 488/2913/16-ц у постанові від 16 жовтня 2019 року.

Відповідно до положень Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Коробов проти України» (заява № 39598/03 від 21 липня 2011 року) суд вказав, що при оцінці доказів, суд, як правило - застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпцій факту.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани, слугували службова записка від 25.07.2022 року та доповідна записка від 21.07.2022 року, однак з вказаних документів не можливо встановити про неналежне поточне (оперативне) управління філією, про неефективне використання державного майна та доходів філії директором ОСОБА_1 .

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст.147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Таким чином, відповідачем не доведено факту порушення позивачем трудової дисципліни. При цьому, відповідачем не надано жодного доказу на підтвердження факту правомірності оскаржуваного наказу, в той час як саме на роботодавця покладається обов`язок доказування фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку.

Подавши свої докази, сторони реалізували своє право на доказування і одночасно виконали обов`язок із доказування, оскільки ст.81 ЦПК закріплює правило, за яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обов`язок із доказування покладається також на осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси (ст.43 ЦПК України). Тобто, процесуальними нормами встановлено як право на участь у доказуванні, так і обов`язок із доказування обставини при невизнані них сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Крім того, суд безпосередньо не повинен брати участі у зборі доказового матеріалу.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню.

На підставі вищевикладеного, статтями 139,140,147-149 КЗпП України, керуючись статтями 12,13,76-81,89,133,141, 259, 263, 274-279,352,354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Державного підприємства «Антонов» про скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення про оголошення догани - задовольнити.

Визнати незаконним та скасувати наказ В.о. генерального директора ДП «Антонов» Гаврилова Є.П. від 25 жовтня 2022 року № 6350к про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яким накладено дисциплінарне стягнення у виді догани.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І.В. П`ятничук