Справа № 638/5774/22
Провадження № 2/638/1769/23
РІШЕННЯ

Іменем України

25 квітня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Агапова Р.О.,

при секретарі Бондаренко А.С.,

представника позивача Іванченко А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Харківської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог: П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 , Харківської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог: П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся ОСОБА_1 (до шлюбу « ОСОБА_3 ») - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після смерті ОСОБА_4 (попереднє прізвище « ОСОБА_5 ) відкрилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 .

Спадщину, що відкрилась після ОСОБА_4 , планувала прийняти та оформити на себе донька спадкодавця - ОСОБА_2 (до шлюбу « ОСОБА_5 », після укладення першого шлюбу та його розірвання ОСОБА_3 , після укладення другого шлюбу та його розірвання ОСОБА_6 ).

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, указом Президента від 24.02.2022 року № 64/2022 в Україні запроваджений воєнний стан.

3 моменту введення воєнного стану та початку ведення активних бойових дій, ОСОБА_1 разом із своєю сім`єю виїхала з м. Харків.

Позивач вказує, що відповідач ОСОБА_2 зателефонувала нотаріусу та запитала що робити у цьому випадку та як можна оформити спадщину, на що нотаріус повідомила, що у період воєнного стану строки щодо прийняття спадщини призупинені та нотаріуси у м. Харків не працюють. Вказала, що спадщину можна буде прийняти після закінчення воєнного стану.

Викладені обставини стали відомі позивачу від своєї матері - ОСОБА_2 .

У вересні 2022 року ОСОБА_1 повернулася до м. Харків.

Після смерті бабусі, позивач, яка мешкала разом із нею, однак була зареєстрована за іншою адресою, знайшла заповіт, відповідно до якого ОСОБА_4 все належне їй майно, а також все, що належить їй за законом на день смерті, заповіла ОСОБА_1 .

20.09.2022 ОСОБА_1 звернулася до державного нотаріуса Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків) П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори, але отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій №948/02-31, у зв`язку з пропуском строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки до постанови Постанови Кабінету Міністрів України №164 від 28.02.2022 року «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 29.06.2022 року) були внесені зміни, та перебіг строку прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.

Таким чином, строк для прийняття спадщини закінчився 02.09.2022 року.

Позивач зазначила, що пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки не знала про наявність заповіту, складеного на її ім`я та дізналася про його наявність лише у вересні 2022 року. Також вказала, що пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини на 18 днів, у зв`язку з чим вважає пропущений строк незначним.

Ведення воєнного стану та військова агресія Росії та вимушена евакуація ОСОБА_7 з м. Харків до м. Кропивницький створили позивачу перешкоди у тому, щоб своєчасно подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини після смерті бабусі.

У зв`язку з вищевикладеним, позивач вважає причини пропуску строку поважними та достатніми для визначення її додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .

Ухвалою суду від 25 жовтня 2022 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначене підготовче судове засідання.

Представник П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) до суду не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнала.

Представник Харківської міської ради до суду не з`явилася, надала відзив на позовну заяву, де просила справу розглянути без її участі. Зазначила, що позовні вимоги ОСОБА_1 є безпідставними, необґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню.

Вважає доводи позивача про необізнаність щодо існування заповіту на її користь не є переконливими, оскільки ОСОБА_1 повідомила, що постійно проживала зі спадкодавцем за адресою: АДРЕСА_2 . При цьому факт необізнаності ОСОБА_1 про існування заповіту на її користь підтверджується лише доводами самого позивача, викладеними у позовній заяві, тобто не підтверджується жодними допустимими та належними доказами у розумінні цивільного процесуального законодавства.

У зв?язку з тим, що позивач є онукою спадкодавця, навіть через потенційну необізнаність про існування заповіту, вона також мала право звернутися до нотаріуса із заявою як спадкоємець за законом.

Посилання позивача на той факт, що спадщину після смерті ОСОБА_4 мала прийняти мати позивача - ОСОБА_2 , відповідач не вважає поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, враховуючи усталену судову практику з приводу того, що невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину не є поважною причиною для пропуску строку на прийняття спадщини.

Неможливість звернутися до нотаріальної контори, у зв`язку перебуванням позивача поза межами м. Харкова спростовується тим, що пунктом 3.5. глави 10 частини ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 передбачено можливість спадкоємцем подати до нотаріальної контори письмової заяви про прийняття спадщини за допомогою засобів поштового зв`язку.

Також відповідач зазначив, що вказаним Порядком у пункті 2.1 глави 6 частини II передбачено, що спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини.

Зазначає, що у матеріалах справи відсутні відомості, що позивач намагалась скористатись наданим їй правом звернутися у законодавчо встановлений строк до нотаріуса з метою вчинення відповідної нотаріальної дії.

Відповідач вказує на недоведеність поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Представник позивача, адвокат Іванченко А.В., надала відповідь на відзив, де вказала, що з позицією Харківської міської ради не погоджується, оскільки необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Зазначила, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховним Судом України від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс 17.

Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц, від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17, від 06 червня 2018 року у справі № 315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

ОСОБА_8 у відповіді на відзив вказала, що позивач була зареєстрована за іншою адресою ніж її бабуся (спадкодавець), однак останнім часом до смерті бабусі, фактично мешкала разом з нею та доглядала її. Про наявність заповіту на ім`я позивача бабуся ніколи не розказувала. Питання наслідування майна, що мало залишитися після смерті бабусі, у колі родини не підіймалося. Заповіт позивач виявила лише у вересні 2022 року.

Також зазначила, що Постанова Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», яка регулює питання про перебіг строку для прийняття спадщини, за період вимушеної евакуації позивача була змінена два рази, у зв`язку з чим, вважає, що ОСОБА_1 була введена в оману.

Таким чином, позивач вважає, що необізнаність існування заповіту, введення воєнного стану, вимушена евакуація, зміна законодавства щодо перебігу строків для прийняття спадщини в сукупності є поважними причинами пропуску строку, у зв`язку з об`єктивно непереборними та істотними труднощами для ОСОБА_1 для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 .

Ухвалою від 28.03.2023 року закрито підготовче провадження та призначене судове засідання для розгляду справи по суті. Також була викликана у судове засідання в якості свідка відповідач ОСОБА_2 .

У судовому засіданні, призначеному на 04 квітня 2023 року, ОСОБА_2 підтвердила обставини, викладені в позові.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши у відкритому судовому засіданні представника позивача та відповідача, суд встановив.

Згідно зі свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 від 30.07.1971, ОСОБА_9 та ОСОБА_4 розірвали шлюб, про що складений відповідний актовий запис № 492.

Згідно зі свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 є батьками ОСОБА_11

07 березня 1989 року ОСОБА_11 розірвала шлюб з ОСОБА_12 , що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 , актовий запис № 168. Після розірвання шлюбу ОСОБА_11 залишила прізвище чоловіка ОСОБА_3 .

ОСОБА_12 та ОСОБА_13 є батьками ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 від 18.06.1987.

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уклали шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_5 , актовий запис № 669. Після укладення шлюбу ОСОБА_13 присвоєно прізвище чоловіка ОСОБА_6 .

17.01.2015 року ОСОБА_14 уклала шлюб з ОСОБА_16 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_6 , актовий запис №22. Після державної реєстрації шлюбу ОСОБА_14 присвоєно прізвище чоловіка ОСОБА_17 .

Як вбачається з матеріалів справи, 10.12.2008 ОСОБА_4 скала заповіт, згідно з яким все належне їй майно, а також все, що належить їй за законом на день смерті, заповіла ОСОБА_1 .

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_7 , ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , померла ІНФОРМАЦІЯ_8 , про що складений відповідний актовий запис № 433.

Відповідно до статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина 3 статті 46 цього Кодексу).

Враховуючи положення ст. 46 та ст.1220 ЦК України, суд дійшов висновку, що часом відкриття спадщини у вказаній справі вважається день смерті ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , - ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Після смерті бабусі відкрилась спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_3 .

Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Враховуючи наведені приписи, граничним строком для подання заяви про прийняття спадщини було 02.05.2022.

Разом з тим, Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

В подальшому Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» продовжувалися строки дії воєнного стану в Україні, востаннє Указом Президента України №573/2022від 12.08.2022 з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 16 листопада 2022 року № 2738-ІХ продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 07 лютого 2023 року № 2915-ІХ продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Позивач здійснила вимушене внутрішнє переміщення та змінила фактичне місце проживання: АДРЕСА_4 .

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

20 вересня 2022 позивач звернулася до державного нотаріуса Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків) П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Кретової О.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Постановою від 20.09.2022 № 948/02-31 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 зі спадкоємицею за однією адресою не проживала.

Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний суд у постанові від 25.03.2020 (справа № 642/2539/18-ц) дійшов висновку, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного суду від 26.09.2019 у справі №565/1145/17, від 28.10.2019 у справі №761/42165/17, від 06.06.2018 у справі №315/765/14-ц.

Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 28.02.2022) установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.

Відповідно до п.3 Постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 29.06.2022), перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Таким чином, строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, після смерті спадкоємця з урахуванням його зупинення на чотири місяці у зв`язку з воєнним станом в Україні з 24.02.2022, закінчився 02.09.2022 року.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Враховуючи те, що з незалежних від позивача причин, остання була позбавлена можливості скористатись своїм правом на подання заяви про прийняття спадщини в шестимісячний строк, визначений ст.1270 ЦК України, та враховуючи незначний проміжок часу між закінченням строку прийняття спадщини (з урахуванням Постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022) та зверненням до приватного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, суд вважає що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню у повному обсязі.

Відповідно положень ст.141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сплачений судовий збір.

На підставі викладеного, ст.ст. 15, 16, 1268-1270, 1272, 1273 ЦК України, керуючись ст. 3-5, 12-13, 81, 258, 268, 272, 353 ЦПК України, суд,

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Харківської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог: П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_8 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 , додатковий строк 2 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання нею заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Стягнути в рівних частинах з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , адреса місця проживання: АДРЕСА_5 ), Харківської міської ради (61003, м. Харків, пл. Конституції, 7, ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_8 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 ) по 496,20грн. на відшкодування витрат по оплаті судового збору з кожного.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Р.О. Агапов