Номер провадження 2/754/740/23
Справа №754/6103/22
25 квітня 2023 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Суднобудівельник-10» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
Позивач ОК ЖБК «Суднобудівельник-10 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Вимоги позову обґрунтовано тим, що позивач здійснює обслуговування будинку АДРЕСА_1 . При цьому, відповідачці ОСОБА_1 на праві власності на підставі Свідоцтва про право власності та Свідоцтва про право на иприйняття спадщини за законом належить квартира АДРЕСА_1 . Відповідачка несвоєчасно та не у повному обсязі сплачує щомісячні внески на утримання будинку та прибудинкової території, внаслідок чого утворилась заборгованість за період з 01.08.2016 по 01.07.2022 у розмірі 18 747,92 грн. Зважючи на те, що відповідачка не реагує на неодноразові звернення з вимогою сплатити заборгованість, позивач вимушений звернутись до суду та просить стягнути з відповідача заборгованість по сплаті за житлово-комунальні послуги з урахуванням індексу інфляції та 3 % річних у загальному розмірі 7 958,67 грн.
Ухвалою судді від 05.08.2022 року у вказаній вище справі вирішено питання про доцільність її розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, учасникам процесу роз`яснено право подати заяви по суті справи та заяви з процесуальних питань відповідно до положень чинного ЦПК України.
На адресу суду повернулась поштова кореспонденція про направлення відповідачу у справі копії ухвали про відкриття провадження та копії позовної заяви з додатками, як така, що не отримана, з відміткою «за закінченням встановленого терміну зберігання». Відзиву на позовну заяву не надходило.
У зв`язку з військовою агресією, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п.20 ч.1 ст.106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05.00 годин 24.02.2022.
Відповідно до ст.3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні соціальною цінністю.
Ухвалою судді від 30.12.2022 було подовжено строк розгляду справи на 90 днів, для повторного направлення відповідачці пакету документів за адресою її реєстрації.
Відповідачка по справі повідомлялась судом про розгляд даного провадження належним чином, шляхом направлення поштової кореспонденції суду, про що свідчить відмітка на рекомендованому повідомленні про її вручення. Клопотань до суду про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву не надходило.
Згідно вимог ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Оскільки відповідачка у встановлений судом строк не надала до суду відзив на позовну заяву, а тому суд на підставі ч. 8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами.
Враховуючи вищевикладене та вимоги ст.ст.178, 279, 280 ЦПК України, суд вважав за можливе проводити заочний розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, за наявними у справі матеріалами, з ухваленням по справі заочного рішення.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що відповідачці ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 , що підтверджуються копією Свідоцтва про право власності та копією Свідоцтва про право на прийняття спадщини за законом (а.с.10-11).
Зі змісту позовної заяви вбачається, що саме відповідачка користується послугами, але не виконує зобов`язання по сплаті заборгованості за надані позивачем послуги. Свої зобов`язання відповідачка виконує неналежно, внаслідок чого виникла заборгованість, та доказів зворотному з боку відповідачки суду надано не було.
Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Як встановлено судом, у відповідачки утворилась заборгованість за період з 01.08.2016 по 01.07.2022 у розмірі 18 747,92 грн., яка підтверджується розрахунком заборгованості за надані послуги.
Відповідно до положень ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Частиною 1 ст.16 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що порядок надання житлово-комунальних послуг, їх якісні та кількісні показники мають відповідати умовам договору та вимогам законодавства.
Згідно із ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Виробник послуг може бути їх виконавцем. Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником.
Порядок оплати за житлово-комунальні послуги визначений у статті 32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», якою передбачено, що плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно відповідно до умов договору в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Розмір плати за комунальні послуги розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" передбачене право споживача одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг, при цьому такому праву прямо відповідає визначений пунктом 5 частини третьої статті 20 цього Закону обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
За положеннями п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" споживач зобов`язаний своєчасно оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
За приписами ст. 179 ЖК УРСР користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями житлових будинків, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Таким чином, розмір заборгованості відповідачки за надані житлово-комунальні послуги у розмірі 18 747,92 грн. підлягає стягненню судом на користь позивача.
Згідно з вимогами ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
За таких обставин, суд вважає, що у зв`язку з простроченням оплати спожитих житлово-комунальних послуг, боржник зобов`язаний сплатити на користь позивача інфляційні втрати у розмірі - 6 695,98 грн. та 3 % річних у сумі 1 262,69 грн.
Відповідачкою не надано суду доказів на спростування розрахунку заборгованості, наданого позивачем.
З огляду на викладене правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов`язанням, у якому, серед інших прав і обов`язків сторін, на боржників покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора (частина 1 статті 509 Цивільного кодексу України) - вимагати сплату грошей за надані послуги.
Згідно зі ст. ст. 525, 526 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання не допускається. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства.
Відповідно до ч. 1 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача є обгрунтованими у повному обсязі, а тому позов підлягає задоволенню.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2 481, 00 грн..
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 5, 11, 14, 509, 512, 525, 526,625ЦК України, 81,141, 175-177, 280-289 ЦПК України,ст. 162, 179 ЖК України, ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» , суд -
Позов Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Суднобудівельник-10» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Повний текст рішення суду виготовлено 25.04.2023.
Суддя: