ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1621/23
провадження № 2/753/2918/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2023 року Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Комаревцевої Л.В.

з секретарем - Гаврилюк О.В.

без участі сторін

розглянувши у загальному позовному провадженні в відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав, встановлення опіки, призначення опікуна та стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2022 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав, встановлення опіки, призначення опікуна та стягнення аліментів.

Позовна заява обґрунтована наступним. Позивачі є батьками відповідача. Їх донька ІНФОРМАЦІЯ_1 народила дитину, ОСОБА_4 . Позивачі вказують, що відповідач не цікавиться життям доньки понад п`ять років, матеріально її не забезпечує та не підтримує, а відтак просять позов задовольнити.

Ухвалою суду від 01.02.2023 відкрито провадження у вказаній цивільній справі.

Ухвалою підготовчого судового засідання від 11.04.2023 розгляд справи призначено по суті в судове засідання.

Позивачі надали до суду заяву про проведення заочного розгляду справи без участі відповідача.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений в установленому законом порядку. Заяв про участь у розгляді справи не надійшло.

Представник третьої особи Служби у справах дітей Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації надав до суду подання Висновок про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_3 відносно неповнолітньої дитини ОСОБА_4 та призначення позивачів опікунами над ОСОБА_5 .

Відповідно до ч.ч.7,8 ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України за згодою позивача суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Відповідно до ст.164 СК України батько, мати можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо буде встановлено, що вони ухиляються від своїх обов`язків по вихованню дитини.

Стаття 150 цього Кодексу перелічує обов`язки батьків щодо виховання дитини.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є батьками ОСОБА_3 відповідно до свідоцтва про народження від 14.10.1984 №2955. Їх донька ІНФОРМАЦІЯ_1 народила дитину, ОСОБА_4 , реєстрація народження якої проведена відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України.

Звертаючись до суду з заявленим позовом позивачі вказують на те, що що мати дитини ОСОБА_3 протягом тривалого часу неналежно виконувала батьківські обов`язки у зв`язку з залежністю, тому неодноразово проходила курс реабілітації від наркотичної залежності, що підтверджується довідками Центру реабілітації «Час Змін» благодійної організації «Благодійний фонд «ХАНААН» з 18.04.2019, курс реабілітації 10-12 місяців (довідка видана 17.05.2019 № 59) та реабілітаційного центру «Український Інститут Залежності», курс реабілітації з 31.01.2020 по 30.04.2020 (довідка від 30.04.2020).

Відповідно до виписки Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги від 20.01.2020 ОСОБА_3 перебувала на лікуванні через гостре отруєння речовиною психотропної дії (метадон) важкого стану.

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 мають реєстрацію місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 . За цією ж адресою зареєстровані та проживають позивачі.

Відповідно до акту обстеження умов проживання від 09.02.2023 встановлено, що родина проживає в трикімнатній квартирі з усіма побутовими та комунальними зручностями. Дитина забезпечена одягом та взуттям, предметами особистої гігієни, має окреме місце для сну, організовано куточок для ігор. Усі витрати щодо утримання малолітньої дитини несе ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

З матеріалів прави вбачається, що Відповідачтривалий час вихованням та утриманням дитини не займається, станом на 09.02.2023 вкотре залишила доньку та пішла з дому, на дзвінки не відповідає.

ОСОБА_4 відвідує дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) № 809 Дарницького району м. Києва. Відповідно до довідки закладу від 12.01.2023 ОСОБА_1 завжди турбується про онуку, тісно спілкується з вихователями щодо питань перебування ОСОБА_6 в закладі, її вихованням та розвитком.

Питання щодо позбавлення батьківських прав ОСОБА_3 щодо малолітньої дитини ОСОБА_4 розглядалося на засіданні комісії з питань захисту прав дитини Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації (далі - комісія) 09.02.2023. На засіданні були присутні бабуся ОСОБА_1 , дідусь ОСОБА_2 та малолітня дитина ОСОБА_4 . Мати дитини ОСОБА_3 на засідання комісії не з`явилась, будь-які пояснення по суті позову не надала.

30.03.2023 Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації надала Висновок № 101-2608/02 про доцільність позбавлення ОСОБА_3 батьківських прав щодо доньки ОСОБА_4 .

Беручи до уваги вищезазначене, можна зробити висновок, що Відповідач протягом тривалого часу ухиляється від виконання батьківських обов`язків. Дитина залишилась поза увагою матері, який не цікавиться її здоров`ям, фізичним та розумовим розвитком, не створює належних умов для проживання доньки, вживає наркотичні засоби та потребує лікування.

З метою захисту прав неповнолітньої дитини, її інтересів, на підставі статті 164 Сімейного кодексу України, беручи до уваги рекомендації комісії з питань захисту прав дитини, суд вважає за доцільне позбавити ОСОБА_3 батьківських прав щодо доньки ОСОБА_4 .

Відповідно до частини третьої статті 60 Цивільного кодексу України суд встановлює піклувальника над неповнолітньою особою, якщо при розгляді справи буде встановлено, що вона позбавлена батьківського піклування, і призначає піклувальника за поданням органу опіки та піклування.

Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки та піклування розглянула документи, надані громадянами ОСОБА_2 та ОСОБА_1 для вирішення питання щодо призначення їх в судовому порядку опікунами над малолітньою дитиною ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до етапі 244 Сімейного кодексу України при призначенні дитині опікуна або піклувальника органом опіки та піклування враховуються особисті якості особи, її здатність до виховання дитини, ставлення до неї, а також бажання самої дитини.

ОСОБА_2 та ОСОБА_1 перебувають у сімейних, родинних відносинах з дитиною. Беручи до уваги те, що вони утримують дівчинку, з турботою ставляться до неї, здатні виконувати обов`язки опікуна, а також враховуючи бажання самої дитини, у разі позбавлення батьківських прав ОСОБА_3 відносно малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , суд вважає за можливим призначити позивачів опікунами малолітньої ОСОБА_4 .

Згідно ст.5 Протоколу №7 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом №475/97-ВР (475/97-ВР) від 17.07.1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання. Ця стаття не перешкоджає державам вживати таких заходів, що є необхідними в інтересах дітей.

Відповідно до принципу №4 Декларації прав дитини дитині має належати право на здорове зростання і розвиток; з цією метою спеціальний догляд і охорона повинні бути забезпечені як їй, так і її матері, включаючи допологовий і післяпологовий догляд. Дитині має належати право на належне харчування, житло, розваги і медичне обслуговування.

Виходячи з положень ст.27 Конвенції про права дитини, прийнятої 44-ю сесією Генеральної Асамблеї ООН 20.11.1989 р., передбачено, що батько або (і) інші особи, що виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здатностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Це положення відбите і в національному законодавстві. Так, відповідно до ст.180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Таким чином, системний аналіз норм законодавства, дає підстави стверджувати, що як матір, так і батько зобов`язані неухильно дотримуватися свого обов`язку щодо утримання та виховання дитини. Відповідно, невиконання зазначеного обов`язку тягне за собою встановлену законом відповідальність.

Відповідно до ст.181 СК України, способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Статтею 182 СК України передбачено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбаченихстаттею 184 цього Кодексу.

Згідно ст.183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Якщо після досягнення повноліття найстаршою дитиною ніхто з батьків не звернувся до суду з позовом про визначення розміру аліментів на інших дітей, аліменти стягуються за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття.

Звертаючись до суду з позовом, позивачі вказують, що усі обов`язки щодо утримання та виховання онуки несуть самостійно. Відповідач не надає матеріальну допомогу на утримання дитини.

. З огляду на викладене, позивачі просять задовольнити позовні вимоги, якими стягнути з відповідача аліменти на утримання дитини в розмірі (з кожного) з усіх видів доходу відповідачів, але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку з дати подання позову до досягнення диною повноліття.

Разом з тим, виходячи з положень ст. 154 Сімейного Кодексу України судом враховано, що позивачка звернулась до суду за захистом прав її неповнолітньої дитини, що перебуває на її утриманні.

Відповідно до ст. 180, 181, 182, 183 Сімейного Кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до її повноліття. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. При визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров`я та матеріальне становище дитини, а також інші обставини, що мають істотне значення.

Проаналізувавши зібрані і досліджені в судовому засіданні докази в їх сукупності, враховуючи, що відповідач відповідно до ст. 80 ЦПК України не надав доказів про спростування заявлених позовних вимог, суд приходить до висновку, що слід стягувати з відповідача в користь позивача (законного представника, державного закладу) аліменти на утримання неповнолітньої дитини в розмірі (з кожного) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку з дати подання позову до досягнення диною повноліття.

Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Відповідач в судове засідання не з`явився, відзив на позов не надав. Разом з тим, позивачем надано докази, що підтверджують ухилення відповідача від виконання батьківських обов`язків.

За таких обставини, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх обставин справи та наданих в їх обґрунтування доказів, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у справі, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі, так як позивачем доведено, а відповідачем не спростовано в силу принципу змагальності сторін обґрунтованості позовних вимог, відповідно до якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Приймаючи до уваги викладене, суд визнає вимоги позову обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 2,4, 12,76,77,78,79,80,81,263,265, 280-289 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав, встановлення опіки, призначення опікуна та стягнення аліментів - задовольнити.

Позбавити батьківських прав ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відносно своєї неповнолітньої доньки, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 опікунами ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 аліменти на утримання дитини, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі частини усіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з 31.01.2023.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь держави судовий збір в розмірі 1073,60 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 26.04.2023

Суддя: Комаревцева Л.В.