Справа № 686/5029/23
Провадження № 2/686/2615/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.07.2023 м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого - судді Стефанишина С.Л.,

при секретарі судового засідання - Гузовій Л.О.,

за участі представника позивача - Клюцука В.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хмельницького цивільну справу за позовом адвоката Клюцука Вадима Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Хмельницької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Перша Хмельницька державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

В лютому 2023 року Клюцук В.П. звернулася до суду в інтересах ОСОБА_1 з позовною заявою до Хмельницької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Перша Хмельницька державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна мати ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

На день смерті померла ОСОБА_4 була зареєстрована та проживала в будинку по АДРЕСА_1 .

07.02.2020 року Позивач уклала шлюб з ОСОБА_5 , у зв`язку з чим остання змінила своє прізвище з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 ».

Спадкоємцями померлої ОСОБА_4 є її рідні доньки - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

В лютому 2023 році ОСОБА_1 звернулась до Першої Хмельницької державної нотаріальної контори для оформлення її спадкових прав після смерті її матері. Листом Перша Хмельницька державна нотаріальна контора № 98/02-14 від 13.02.2023 року повідомила позивача про те, що останній відмовлено щодо оформлення спадкових прав ОСОБА_1 та те, що свідоцтво про право на спадщину за законом не може бути видано останній.

Також, листом Перша Хмельницька державна нотаріальна контора № 98/02-14 від 13.02.2023 року повідомила позивача про те, що остання може поновити строк для подання нею заяви про прийняття спадщини в судовому порядку.

Зокрема, як вбачається з Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 67872145 від 20.12.2021 року, 20.12.2021 року було здійснено реєстрацію спадкової справи за № 68886446.

Таким чином, у ОСОБА_1 виникла об`єктивна потреба у захисті своїх прав та інтересів шляхом визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Окрім того, позивач зазначає, що кінцевий строк для подання заяви про прийняття спадщини припав на час дії в Україні військового стану. З листа Першої Хмельницької державної нотаріальної контори № 98/02-14 від 13.02.2023 року вбачається, що кінцевий строк для подання заяви для прийняття спадщини закінчувався 04.04.2022 року. Враховуючи те, що кінцевий строк прийняття спадщини закінчився та те, що у державі запроваджений та триває воєнний стан, що в свою чергу зумовили суттєві перешкоди гласного подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 .

Враховуючи наведене, позивач просить визнати поважними причини пропуску строку на прийняття спадщини та просить суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини терміном в два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 28.02.2023 року справу було призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

07.03.2023 року від Хмельницької міської ради до суду надійшов відзив по справі, у якому представник ХМР заперечив проти задоволення позову з підстав його недостатнього обґрунтування. Розгляд справи просив проводити без участі представника ХМР.

22.03.2023 року від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Першої Хмельницької державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надійшло клопотання про проведення розгляду справи без її участі.

10.04.2023 року від від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про проведення розгляду справи без її участі, проти позовних вимог не заперечила, просила їх задовільнити.

Ухвалою суду від 11.04.2023 року підготовче провадження по справі було закрито та справу призначено до судового розгляду.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному осбсязі та просив їх задовільнити.

Інші учасники в судове засідання не з`явились.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна мати позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Факт родинних відносин та те, що ОСОБА_1 є рідною донькою ОСОБА_4 підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 .

07.02.2020 року позивач уклала шлюб з ОСОБА_5 , у зв`язку з чим остання змінила своє прізвище з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 .

На день смерті померла ОСОБА_4 була зареєстрована та проживала в будинку по АДРЕСА_1 .

Згідно з довідкою про реєстрацію місця проживання особи № К03-13762, виданою відділом реєстрації місця проживання управління з питань реєстрації ХМР, на день смерті матері ОСОБА_1 проживала за адресою АДРЕСА_2 .

Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №67872145 від 20.12.2021 року за фактом смерті ОСОБА_4 . Першою Хмельницькою нотаріальною конторою 20.12.2021 року заведено спадкову справу № 595/2021.

ОСОБА_4 заповіт не складала, спадкоємцями померлої є її рідні доньки - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Згідно довідки Першої Хмельницької нотаріальної контори по спадковій справі № 595/2021 до майна померлої ОСОБА_4 вказану спадкову справу заведено за претензією кредитора, Головного управління ДПС у Хмельницькій області. Інші особи з питань прийняття спадщини чи відмови від спадщини не зверталися.

В лютому 2023 році ОСОБА_1 звернулась до Першої Хмельницької державної нотаріальної контори для оформлення її спадкових прав після смерті її матері. Листом Перша Хмельницька державна нотаріальна контора № 98/02-14 від 13.02.2023 року повідомила позивача про те, що останній відмовлено щодо оформлення спадкових прав ОСОБА_1 у зв`язку із пропуском строку прийняття спадщини та те, що свідоцтво про право на спадщину за законом не може бути видано останній.

Суд вважає, що ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, у зв`язку із тим, що кінцевий строк для подання заяви про прийняття спадщини припав на час дії в Україні військового стану.

Так, ЗУ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».

Зокрема, п. 1 Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року строком на 30 діб. На даний час продовжено строк дії воєнного стану в Україні.

З листа Першої Хмельницької державної нотаріальної контори № 98/02-14 від 13.02.2023 року вбачається, що кінцевий строк для подання заяви для прийняття спадщини закінчувався 04.04.2022 року.

Таким чином, враховуючи те, що кінцевий строк прийняття спадщини закінчився 04.04.2022 року та те, що у державі запроваджений та триває воєнний стан, існувала та існує постійна загроза ракетних ударів, що в свою чергу зумовили суттєві та поважні перешкоди гласного подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 .

Окрім того, на утриманні в позивача перебуває малолітня дитина, ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що склало додаткові перешкоди для вчасного подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку із постійним доглядом за сином.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини згідно вимог ч.1 ст.1270 ЦК України.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно положень Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦК та набути право на спадщину відповідно до ч. 5 ст. 1268, статей 1296 - 1299 ЦК. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини.

У постанові ВС КЦС у справі №405/7058/19 від 26.07.2021 року передбачено, що однією з поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини є необізнаність спадкоємця про наявність заповіту.

Аналогічні правові висновки викладені також у постанові ВСУ від 06.09.2017 року у справі №6-496цс17, постановах ВС КЦС від 10.01.2019 року у справі №263/1221/17; від 17.03.2021 року у справі №308/4272/19; від 22.02.2021 року у справі №644/7785/19.

Відповідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд вважає, що передбачений ст.1272 ЦК України шестимісячний строк подання заяви про прийняття спадщини позивач пропустив з поважних причин, а тому позов є обґрунтованим та слід визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_4 , терміном два місяці.

Щодо заявленого клопотання позивача про звільнення її від сплати судового збору суду зазначає наступне.

Згідно ч. З ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

З Відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 14.02.2023 року вбачається, що позивач за період з 01.01.2022 року по 31.01.2023 року отримала дохід в розмірі 10320 грн. 00 коп. у вигляді соціальної виплати.

Як вбачається із індивідуальних відомостей про застраховану особу від 14.02.2023 року позивач з 2018 року не працює та відповідно будь-яких доходів не отримує. Згідно даних відомостей остання отримує лише соціальну допомогу від Управління праці та соціального захисту населення Хмельницької міської ради.

Отже, на даний час в Позивача важке скрутне матеріальне становище, оскільки будь- яких доходів остання не отримує, а сума сплати судового збору за подання даної позовної заяви перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній рік, а тому реалізувати своє право на звернення до суду в позивача не є можливим, що в свою чергу позбавляє її права на доступ до правосуддя.

Суд звертає увагу, що ЄСПЛ виходить із того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що з врахуванням фінансового стану заявника може бути сплачений (рішення від 26.07.2011 року у справі Георгел та Георгета Стоїческу проти Румунії) і при цьому слід також оцінювати обставини конкретної справи та її стадію (рішення від 19.06.2001 року у справі Креуз проти Польші).

Аналогічна правова позиція висловлена і Верховним Судом в ухвалі від 02.08.2019 року в цивільній справі № 761/12145/17.

З огляду на вищевикладене, слід звільнити позивача від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Таким чином, керуючись ст.ст. 2, 81, 136, 247, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, 1268-1270, 1272, 1273 ЦК України, суд -

ухвалив:

Позов адвоката Клюцука Вадима Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Хмельницької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Перша Хмельницька державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_4 , додатковий строк в 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати компенсувати за рахунок держави.

Перебіг строку подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини рахувати з дня набрання законної сили рішенням суду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з часу складання повного судового рішення до Хмельницького апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.Л.Стефанишин