Справа № 522/7078/23-Е
Провадження № 2/522/3915/23
У Х В А Л А

26 квітня 2023 року суддя Приморського районного суду міста Одеси Чернявська Л.М., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , за участю третіх осіб Одеської міської ради, ОСОБА_8 про встановлення не укладеності (відсутності) правочину, визнання права власності в порядку спадкування, визнання права власності за відповідачами, скасування записів у державному реєстрі прав, витребування майна із чужого незаконного володіння, виселення та вселення,

В С Т А Н О В И В:

10 квітня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , за участю третіх осіб Одеської міської ради, ОСОБА_8 про встановлення не укладеності (відсутності) правочину, визнання права власності в порядку спадкування, визнання права власності за відповідачами, скасування записів у державному реєстрі прав, витребування майна із чужого незаконного володіння, виселення та вселення.

За результатами автоматичного розподілу справа передана для розгляду судді Чернявській Л.М.

Ухвалою суду від 13 квітня 2023 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовлено. Позовну заяву залишено без руху.

25 квітня 2023 року від ОСОБА_1 до суду надійшла заява на виконання ухвали суду, у відповідності до якої останній просив відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення по справі.

В обґрунтування зазначено, що Позивач є пенсіонером та розмір доходу на підставі довідки від 27.01.2023 року виданої Чорноморським об`єднаним управлінням ПФУ в Одеській області за рік склала 149 173, 03 гривень, а судовий збір складає 16 649, 56 гривень, що перевищує на 5-ти відсотковою сумою від річного доходу. Також Позивачем надано до суду довідки про неотримання доходів від Управління праці та соціального захисту населення, Державного центру зайнятості та довідку про відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків ДПС в Одеській області.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з ч. 1 та ч. 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, законодавством встановлені конкретні умови, за наявності яких можливе звільнення від сплати судового збору, його відстрочення або розстрочення.

Отже, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, заява про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідну заяву, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, позивач в обґрунтування скрутного матеріального стану посилається на довідки про неотримання доходів від Управління праці та соціального захисту населення, Державного центру зайнятості та довідку про відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків ДПС в Одеській області та довідку від 27.01.2023 року виданої Чорноморським об`єднаним управлінням ПФУ в Одеській області про розмір пенсії.

Зі змісту вказаних відомостей слідує, що ОСОБА_1 у період 2022 року на момент звернення до суду не отримував будь-якого доходу в виді отримання пенсії в розмірі 149 173, 03 гривень.

Отже, відомості, надані позивачем свідчать лише про те, що позивач не працевлаштований та не отримує доходи.

При цьому, слід зазначити, що сама по собі відсутність доходів, які підлягають оподаткуванню і обліковуються органами ДПС, не свідчить про скрутне матеріальне становище. Доказів про відсутність інших джерел доходів суду не надано.

Відповідно до ст. 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Тобто, самі лише обставини, пов`язані з відсутністю коштів, не можуть вважатися підставою відстрочення сплати судового збору, враховуючи, що позивачем не додано належних доказів, які б підтверджували неможливість сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У даному випадку необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, яке визначено ЦПК України, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Невиконання позивачем наведених вимог процесуального законодавства має правовим наслідком відмови у прийнятті позовної заяви до розгляду та повернення її заявнику.

З урахування вищевикладеного, клопотання позивача про відстрочення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Звертаючись до суду з відповідним позовом, Позивач розрахував розмір судового збору, який складається з 2 майнових вимог та 15 немайнових вимог та на підставі чого Позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 18 251, 88 гривень.

Статтею 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland, заява № 28249/95) право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши строк для усунення вищевказаних недоліків, які слід усунути шляхом подання (направлення) суду доказів сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259, 260 ЦПК України, суддя,

постановив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , за участю третіх осіб Одеської міської ради, ОСОБА_8 про встановлення не укладеності (відсутності) правочину, визнання права власності в порядку спадкування, визнання права власності за відповідачами, скасування записів у державному реєстрі прав, витребування майна із чужого незаконного володіння, виселення та вселення повторно залишити без руху.

Надати позивачу строк на усунення недоліків в позовній заяві, який не перевищує десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суддя Л. М. Чернявська