Ухвала

26 квітня 2023 року

м. Київ

справа № 522/16228/19-ц

провадження № 61-20948св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Синельникова Є. В.,

суддів: Білоконь О. В., Сакари Н. Ю., Хопти С. Ф., (суддя-доповідач),

Шиповича В. В.,

учасники справи:

позивач (відповідач за зустрічним позовом) - ОСОБА_1 ,

відповідачі (позивачі за зустрічним позовом) - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

відповідач - ОСОБА_4 ,

третя особа за первісним та зустрічним позовами - Орган опіки

та піклування Приморської районної державної адміністрації Одеської міської ради,

третя особа (позивач за зустрічним позовом) - ОСОБА_5 ,

відповідач за зустрічним позовом - товариство з обмеженою відповідальністю «ДЖІ.БІ.ДЕБ»,

треті особи за зустрічним позовом: ОСОБА_6 , юридичний департамент Одеської міської ради в особі Управління державної реєстрації, Державний реєстратор комунального підприємства «Центр державної реєстрації Хлібодарської селищної ради Одеської області» Тарасенко Ольга Олександрівна,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_7 про проведення судового засідання у режимі відеоконференції,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2021 року до Верховного Суду Мандич Л. Л., який діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_5 , ОСОБА_2 та неповнолітньої ОСОБА_3 , подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 03 грудня 2020 року та постанову Одеського апеляційного суду від 21 грудня 2021 року.

Ухвалою Верховного Суду від 11 лютого 2022 року було відкрито касаційне провадження у вказаній справі та витребувано матеріали цивільної справи

із Приморського районного суду м. Одеси.

Ухвалою Верховного Суду від 21 лютого 2022 року клопотання ОСОБА_4 , який діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_8 , ОСОБА_2

та неповнолітньої ОСОБА_3 про зупинення виконання рішення Приморського районного суду м. Одеси від 03 грудня 2020 року та постанови Одеського апеляційного суду від 21 грудня 2021 року задоволено частково. Зупинено виконання Приморського районного суду м. Одеси від 03 грудня 2020 року до закінчення його перегляду у касаційному порядку.

У лютому 2022 року матеріали справи надійшли до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 12 квітня 2022 року справу № 522/16228/19 призначено до розгляду.

24 квітня 2023 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_7 подала клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням технічних засобів EasyCon.

Відповідно до частини першої статті 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження

у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права,

на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачили відповідні юридичні норми (рішення ЄСПЛ від 21 жовтня 2010 року у справі «Жук проти України»

(Zhuk v. Ukraine, заява № 45783/05, § 32).

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального

чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно зі статтею 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції

в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Аналіз вищевказаних положень закону свідчить про те, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом

з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень.

ЄСПЛ неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Вочевидь, «публічний характер провадження

у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості

та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6, а саме справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь-якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції» (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, § 25).

Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема і в суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій. Зокрема тому ЄСПЛ не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як

і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права (рішення

від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, § 28).

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не представив переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання.

Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина,

що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1

статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Верховний Суд створив учасникам процесу у цій справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема,

з аргументами іншої сторони та реагувати на ці аргументи відповідно

до вимог ЦПК України.

Оскільки колегією суддів не ухвалювалося рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься

в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а тому підстав для задоволення клопотання про проведення судового засідання

в режимі відеоконференції немає.

Керуючись статтями 212, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_7 про проведення судового засідання у режимі відеоконференції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Є. В. Синельников

Судді: О. В. Білоконь

Н. Ю. Сакара

С. Ф. Хопта

В. В. Шипович