Справа № 638/6611/20
Провадження № 2/638/48/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.09.2023 Дзержинський районний суд міста Харкова в складі

головуючої судді Штих Т.В.,

за участі секретаря Зайченко Р.О.,

розглянувши у судовому засіданні матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Харківська міська рада, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, ОСОБА_4 про знесення самочинного будівництва, -

встановив:

Позивач в особі адвоката Чумак Р.О. звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , треті особи Харківська міська рада, Інспекція територіально-будівельного контролю Департамента територіального контролю Харківської міської ради та ОСОБА_4 , який в подальшому був уточнений ним шляхом зміни предмета позову, про знесення самочинного будівництва.

В обгрунтування позовних вимог посилається на те, що відповідачі порушили вимоги чинного законодавства в сфері містобудування та не отримували містобудівні вимоги та обмеження під час реконструкції квартири АДРЕСА_1 , відповідачка здійснила реконструкції квартири без належним чином затвердженого проекту будівництва, оскільки інспекцією ДАБК в 2019 році була скасована зареєстрованим відповідачем декларація готовності об`єкта до експлуатації, посилається на проведення відповідачкою незаконних будівельних робіт про що інспекцією складений протокол та припис на усунення порушень в сфері містобудування, зазначає про створення йому перешкод в доступі спільних приміщень будинку та його інженерних мереж, стверджує про завдання відповідачкою шкоди у вигляді тріщини на будинку, а також про порушення діяльністю відповідачки роботи димових та вентиляційних каналів будинку. Як зазначає позивач проведена відповідачкою реконструкція є самочинним будівництвом, тому підлягає знесенню.

Відповідно до ухвали від 10 червня 2020 року відкрито провадження у справі. Розгляд справи проводився в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до ухвали від 02.07.2020 повернуто заяву представника позивача про забезпечення позову у зв`язку з неналежним оформленням та відсутністю підтвердження повноважень представника.

Ухвалою від 31.07.2020 заяву представника позивача про забезпечення позову залишено без задоволення у зв`язку з відсутністю обгрунтування наведених в ній доводів щодо необхідності вжиття відповідних заходів.

За виділеним матеріалом в частині оскарження представником позивача ухвали суду від 31.07.2020 про відмову в забезпеченні позову Харківським апеляційним судом прийнято постанову від 14.12.2020 про часткове задоволення апеляційної скарги та вжито заходів забезпечення позову шляхом заборони відчуження належної відповідачці квартири.

Ухвалою суду від 18.12.2020 відмовлено у задоволенні заяви представника позивача про забезпечення позову шляхом заборони вчинення будь-яких дій щодо переоформлення права власності на квартиру, в тому числі з укладення договорів щодо її відчуження через не підтвердження доказами викладених в ній доводів.

Ухвалою від 12.03.2021 за заявою представника позивача залучено до участі у справі в якості третьої особи власника квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_4 .

Відповідно до ухвали від 07.09.2021 та за заявою представника позивача закрите підготовче провадження та справу призначено до розгляду.

За результатами розгляду клопотань представника позивача про витребування доказів та призначення будівельно-технічної експертизи, ухвалою від 22.10.2021 задоволені відповідні клопотання. Витребувано у Комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради (61003, м. Харків майдан Павлівський, буд.4, Код ) наступні документи на багатоквартирний будинок АДРЕСА_3 та квартиру АДРЕСА_4 : 1.Належним чином завірені копії інвентаризаційної справи; 2належним чином завірені копії технічного паспорту; 3.належним чином завірені копії інвентаризаційної справи на квартиру АДРЕСА_4 ; 4.належним чином завірені копії технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_4 ; 5.належним чином завірені копії поверхового плану багатоквартирного житлового будинку.

Призначено у справі будівельно- технічну експертизу, на вирішення експерту поставлені наступні питання:

- Який вид будівництва (нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт тощо) складає об`єкт у вигляді надбудови на рівні шостого поверху над квартирою АДРЕСА_4 ?

- Чи відповідають виконані будівельні роботи з будівництва об`єкту у вигляді надбудови на рівні шостого поверху над квартирою АДРЕСА_4 вимогам державних будівельних норм, стандартів, містобудівних норм, санітарних норм та правил, вимог протипожежної безпеки? Якщо не відповідають, то в чому полягає невідповідність?

- Чи були допущені істотні порушення будівельних норм і правил при будівництві об`єкту у вигляді надбудови на рівні шостого поверху над квартирою АДРЕСА_4 ? Якщо так, то які саме порушення були допущені?

- Чи є об`єкт у вигляді надбудови на рівні шостого поверху на квартирою АДРЕСА_4 самочинним будівництвом? Чи збудований зазначений об`єкт на підставі відповідних документів, які дають право виконувати будівельні роботи ? Чи є належно затверджений проект будівництва надбудови?

- Чи спричинило або чи може спричинити в майбутньому порушення інженерно-технічного стану будинку по АДРЕСА_3 (пошкодження фундаменту, стін, даху будинку тощо) будівництво об`єкту у вигляді надбудови на рівні шостого поверху над квартирою АДРЕСА_4 ? Якщо так, то які саме порушення?

- Чи спричинило або чи може спричинити в майбутньому порушення інженерно-технічного стану квартири (пошкодження стін, стелі, комунікацій в квартирі тощо) будівництво об`єкту у вигляді надбудови на рівні шостого поверху над квартирою АДРЕСА_4 ? Якщо загрожує, то в чому це виявляється?

- Чи відповідає об`єкт у вигляді надбудови на рівні шостого поверху над квартирою АДРЕСА_4 поверхневому плану цього ж об`єкту ? Якщо не відповідає, то в чому полягає невідповідність?

- Чи є можливість приведення самочинного збудованого об`єкту у вигляді надбудови на рівні шостого поверху над квартирою АДРЕСА_4 до відповідності державним будівним нормам, санітарним нормам і правилам, протипожежним нормам, т.ч. враховуючи законні права та інтереси власників і користувачів будинку АДРЕСА_3 без його знесення? Якщо так, то за рахунок яких змін (реконструкцій, переробок, демонтажу) об`єкта ?

Проведення експертизи доручено Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса (61177, м. Харків, вул. Золочівська, буд.8а).

Витрати, пов`язані з проведенням дослідження покладено на позивача. На час проведення експертизи провадження по справі зупинено. Судом роз`яснено сторонам положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Ухвалою від 09.01.2023 провадження у справі відновлене, оскільки 06.01.2023 до суду надійшов лист заступника директора з експертної роботи Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса», в якому повідомлено що, оскільки оплата за проведення експертизи по зазначеній справі у строк більше сорока п`яти днів до ННЦ ІСЕ не надійшла, судова будівельно-технічна експертиза № 31488 знята з проведення без виконання.

Ухвалою від 06.02.2023 відмовлено представнику позивача у задоволенні клопотання від 24.01.2023 про витребування доказів. Представник Харківської міської ради повідомила учасників процесу та суд, що до своїх пояснень приклала всі ті документи, про витребування яких просить представник позивача. Крім того клопотання подане без клопотання про поновлення пропущеного строку на його подання.

В судовому засіданні 13.09.2023 представник позивача заявив клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження з метою розгляду клопотання про витребування доказів для повторного звернення із заявою про призначення судово-будівельної експертизи. В обгрунтування клопотання посилався на те, що вартість експертизи не оплачена позивачем оскільки на думку позивача він би не зміг надати затребувані експертом додаткові документи, отримати які він сам не зміг.

Представник відповідачки в судовому засіданні заперечив проти задоволення цього клопотання з тих міркувань, що в матеріалах справи вже є технічні документи на будинок, надані за попередньою ухвалою, справа слухається з 2020 року тому у позивача було достатньо часу на подання такого клопотання до стадії розгляду справи по суті.

Ухвалою суду від 13.09.2023 відмовлено у задоволенні вказаного клопотання, оскільки підставою для повернення з ННЦ «Інститут судових експертиз» імені засл. проф. М.С. Бокаріуса матеріалів без можливості проведення експертного дослідження став не брак затребуваних експертом документів, а відсутність оплати за експертизу. Обгрунтування представника позивача щодо недоцільності оплати за експертизу ґрунтується на припущенні.

В судовому засіданні 13.09.2023 представник позивача надав пояснення, заявлені позовні вимоги підтримав повністю з підстав, викладених у позовній заяві, просив суд позов задовольнити в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, про розгляд справи повідомлений своєчасно та належним чином, про що свідчить наявне у матеріалах справи рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

Представник відповідачки адвокат Грайворонський І.В. у судовому засіданні проти позову заперечив повністю, з посиланням на відзив у справі та наявний у справі письмовий виступ в дебатах, зміст якого зводиться до підсумування позиції відповідачки у справі.

Представники третіх осіб також у судове засідання не з`явились, про причини неявки суду не повідомили, про розгляд справи повідомлені своєчасно та належним чином, про що свідчать наявні у матеріалах справи рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення.

У відповідності до ч.1, 3, 4 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи. У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів.

З цього приводу Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач та треті особи належним чином повідомлені про час і місце судового розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за їх відсутності за наявними матеріалами справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні їм правовідносини, оцінивши кожний доказ окремо та у їх сукупності та взаємозв`язку, на підставі поданих сторонами документів по суті справи та документів на їх підтвердження, встановив наступне.

ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовною заявою, в якій просить зобов`язати відповідачів знести об`єкт самочинного будівництва, а саме: надбудову на рівні шостого поверху над квартирою АДРЕСА_4 та привести у належний стан, який існував до порушення, горища та покрівлі будинку АДРЕСА_3 , вирішити питання поро розподіл витрат по сплаті судового збору.

Позов мотивований тим, що обидва відповідачі здійснили самочинне будівництво шляхом реконструкції квартири АДРЕСА_1 внаслідок якої влаштували надбудову над квартирою на рівні 6-го поверху із захопленням горища, без отримання містобудівних умов та обмежень і проекту будівництва, який на думку позивача, не є належним без отримання цих містобудівних умов. В подальшому відповідачка здійснила реконструкцію квартири АДРЕСА_4 шляхом поділу на дві квартири АДРЕСА_4 та АДРЕСА_2 , останню з яких подарувала ОСОБА_4 . Внаслідок такої надбудови порушуються прав співмешканців в доступі до обслуговування димних та вентиляційних каналів будинку, на стіні будинку з`явилась тріщина. Посилається на відключення квартири позивача АДРЕСА_5 від газопостачання. В обгрунтування вимог позивач посилається на протокол інспекції ДАБК Харківської міської ради від 25.11.2019 про притягнення відповідачки до адміністративної відповідальності та виданий припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25.11.2019 № 1173-Пр-З. Зазначає також, що декларації про початок будівельних робіт та про готовність об`єкту до експлуатації, зареєстровані за наслідками здійснення реконструкції квартири АДРЕСА_4 відповідачем ОСОБА_2 , була скасована Наказом інспекції ДАБК Харківської міської ради від 18.07.2019 № 287. Всі ці обставини у сукупності дають позивачу підстави стверджувати про здійснення відповідачами самочинного будівництва та порушення прав позивача.

Представники відповідачки зазначали, що права позивача та співмешканців будинку не порушені, оскільки не доведено обмеження в доступі до інженерних комунікацій будинку для їх обслуговування; не подані докази наявності в будинку горища; відсутні підстави для висновку по заподіяння шкоди будинку, оскільки позивачем не надані докази місця розташування тріщини на стіні будинку, її розмірів та документів про її появу внаслідок проведених відповідачкою будівельних робіт, навпаки в матеріалах справи наявний технічний звіт стану будівельних конструкцій щодо визначення можливості подальшої реконструкції квартири АДРЕСА_4 , складений ФОП ОСОБА_5 , з якого вбачається, що несучі стіни, перекриття, сходи та перегородки не перебувають в аварійному технічному стані, а навпаки квартира знаходиться в нормальному технічному стані; за результатами перевірки (Акт від 12.08.2020) не виявлено порушення роботи димових та вентиляційних каналів в квартирах АДРЕСА_6 ; зазначають, що внаслідок проведених відповідачкою будівельних робіт не відбулось зміни зовнішньої конфігурації будинку ні по фундаменту, ні по фасаду; в заперечення проти позовних вимог представники відповідачки також посилаються на те, що чинна та зареєстрована декларація ОСОБА_3 про реконструкцію квартири АДРЕСА_4 шляхом поділу на 2 квартири не має відношення до скасованої декларації ОСОБА_2 , оскільки чинним законодавством України з питань містобудівної діяльності та порядком виконання підготовчих та будівельних робіт не визначено, що скасування першої декларації по вже неіснуючому об`єкту житлової нерухомості автоматично тягне за собою скасування чи недійсність наступних декларацій на новостворені з цього майна об`єкти нерухомості, що у встановленому порядку прийняті до експлуатації та на цій підставі мають зареєстрованих власників; крім того представники відповідачки із посиланням судову практику Верховного Суду зазначають на те, що декларація про готовність об`єкта до експлуатації є однією з підстав для реєстрації права власності на реконструйований об`єкт нерухомості та після завершення будівництва вичерпує свою дію, а її скасування не передбачає скасування рішення про державну реєстрацію прав власності на такий об`єкт нерухомості. Також посилаються на те, що за змістом листа Департамента територіального контролю Харківської міської ради № 5348/0/226-20 від 01.04.2020 на адресу позивача після усунення порушень Правил безпеки газопостачання в частині експлуатації димових та вентиляційних каналів, газопостачання будинку частково відновлено АТ «Харківміськгаз», крім деяких квартир декларація про готовність об`єкту до експлуатації на момент укладення спірного правочину була чинною, як і всі відомості, зазначені в ній. Право власності у відповідачки виникло після проходження минулим власником відповідачем належної законодавчої процедури, яка включала в себе реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, без жодного зауваження з боку інспекції ДАБК, а також з наступною державною реєстрацією права власності на спірний об`єкт нерухомості. Від так відповідачка набула право власності на спірне майно на законних підставах та є добросовісним набувачем, позивачем не додано будь-яких належних та допустимих доказів незаконності набуття останньою права власності на спірне майно. Також представники відповідачки посилаються на постанову Харківського апеляційного суду від 14.06.2023 у справі № 638/18212/19 за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування рішення про державну реєстрацію, визнання недійсним та скасування договору купівлі-продажу, якою в позові Харківській міській раді відмовлено через обрання невірного способу захисту свого права із зазначення обов`язку довести, що здійснене ОСОБА_3 нове будівництво є самочинним. Зазначають, що відсутнє підтвердження про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за будівництво самочинного об`єкту, а вручений відповідачці припис вона вчасно виконала та зареєструвала декларацію на реконструкцію квартири без жодних зауважень з боку контролюючого органу.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заявлені позовні вимоги та заперечення проти них, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, не вбачається підстав для задоволення позову з огляду на наступне.

Судовим розглядом встановлено, що згідно деталізованої інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (далі - Державний реєстр) квартира АДРЕСА_4 загальною площею 118,6 кв.м., житловою площею 84,5 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до 24.01.2019 на праві приватної власності належала відповідачу на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер: 5656, виданий 28.11.2017, видавник: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Харитонова Я.М. (індексний номер рішення: 38389641 від 28.11.2018).

В той же час, в Державному реєстрі наявна інформація стосовно внесення змін у вказаний об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), а саме: рішенням Державного реєстратора Комунального підприємства «Постачальник послуг» Солоницівської селищної ради Харківської області Луценком Павлом Геннадійовичем від 24.01.2019 (індексний номер рішення 45201315) на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації, серія та номер: ХК 31, виданої 12.12.2018, видавник: Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю Харківської міської ради до Державного реєстру внесено зміни до опису майна: загальна площа 118,6, кв.м житлова 84,5 кв.м змінено на загальна площа 185,8 кв.м, житлова площа 116,1 кв.м.

Також з Державного реєстру прав вбачається, що 25.01.2019 за рішенням приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Ємець І.О. (індексний номер рішення: 45222096) на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер: 236, виданого 25.01.2019 здійснено реєстрацію переходу прав власності за вказаною квартирою від ОСОБА_2 до ОСОБА_3

Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на підставі наказу Інспекції № 1 від 02.01.2019 та колективного звернення мешканців житлового будинку АДРЕСА_3 (вх. КО-1-191/0/248-19 від 27.05.2019) відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 533 (далі - Порядок № 533), згідно направлення Інспекції для проведення позапланового заходу від 03.06.2019 № 440-Н здійснено вихід на об`єкт: "Квартира АДРЕСА_4 " (термін перевірки з 05.06.2019 до 19.06.2019).

В подальшому Інспекцією здійснені виходи на вказаний об`єкт згідно направлень від 05.07.2019 № 527-Н, від 15.08.2019 № 737-Н, від 17.09.2019 № 863-Н, від 28.10.2019 № 1023-Н.

Відповідно до наказу Інспекції № 287 від 18.07.2019 скасовано право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованого за № ХК 89 на об`єкт: "Реконструкція квартири АДРЕСА_4 " (замовник ОСОБА_2 ), скасовано реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта за № ХК 31 на об`єкт "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 " (замовник ОСОБА_2 ).

Вже після зміни власника Інспекція ДАБК за зверненням позивача, що надійшло від депутата Харківської міської ради Г.М. Михайлова листом від 21.10.2019 № 1933/0/18-19 (вх. № 12567/0/39-19 від 22.10.2019), видала направлення для проведення позапланової перевірки "квартири АДРЕСА_4 щодо дотримання ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами згаданої позапланової перевірки складено Акт № 1173-А від 25.11.2019 про наявність порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, встановлено, що ОСОБА_3 проводяться будівельні роботи з самочинної реконструкції квартири АДРЕСА_1 , без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), без забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду, без проектної документації, що в свою чергу є порушенням п. 1 ч. 1 ст. 34, ч. 1, 2 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз. 2 п. 5, п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, ч. 1 ст. 9, ч. 1, 2, 3 ст. 11, ст. 27 Закону України "Про архітектурну діяльність", п. 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 1107.2007 № 903.

На підставі виданого відповідачці припису № 1173-Пр-З від 25.11.2019 підготовчі та будівельні роботи були зупинені.

Згідно припису № 1173-Пр-У від 25.11.2019 ОСОБА_3 зобов`язано в термін до 25.01.2020 усунути допущені порушення на об`єкті "квартира АДРЕСА_1 ".

За допущені ОСОБА_3 порушення, Інспекція ДАБК склала протокол про адміністративне правопорушення від 25.12.2019, по ч. 1, 5, 12, 13 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Судом встановлено, що у визначений строк ОСОБА_3 усунула встановлені позаплановою перевіркою порушення, подала повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками "СС1", та сплатила адміністративний штраф згідно постанови від 09.12.2019 в розмірі 17 000,00 грн., що підтверджується квитанцією від 19.12.2019.

ОСОБА_3 почала реконструкцію квартири АДРЕСА_1 з розподілом на дві окремі квартири АДРЕСА_4 та АДРЕСА_2 .

Після закінчення реконструкції відповідачка подала Декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, яка прийнята та зареєстрована (реєстраційний номер ХК12), строк введення в експлуатацію - 03.07.2020 р.

Після реєстрації згаданої Декларації державним реєстратором Харківської міської ради 23.07.2020 зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_2 загальною площею 128,8 кв.м., житловою площею 51,8 кв.м. за ОСОБА_3 (реєстраційний номер нерухомого майна 101), а 27.07.2020 зареєстровано право власності на 6-кімнатну квартиру АДРЕСА_4 , загальною площею 116 кв.м., житловою площею 48,1 кв.м. за ОСОБА_4 (реєстраційний номер нерухомого майна 101).

Право власності на обидві квартири зареєстроване на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації, серія та номер: ХК 12.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, суд виходить з наступного.

Щодо правових наслідків скасування декларацій, зареєстрованих відповідачем, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини п`ятої статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

У частині першій статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність до експлуатації об`єкта протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Згідно з положеннями частини першої статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що належать до I-III категорій складності, та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката (частина п`ята статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Відповідно до частини дев`ятої статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат є підставою, зокрема, для оформлення права власності на нього.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката (частина десята статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

За правилами статті 26 цього Закону завершальним етапом будівництва об`єкту містобудування є реєстрація права власності на такий об`єкт.

Аналіз положень законодавства свідчить про те, що реєстрація декларації про початок будівництва є обов`язковою умовою для початку виконання будівельних робіт. Відповідальність за повноту та достовірність інформації, наведеної в декларації, несе замовник будівництва (особа, яка подає декларацію), орган державного архітектурно-будівельного контролю здійснює перевірку повноти інформації та вносить її до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

З моменту реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, з якою пов`язується закінчення будівництва об`єкта містобудування, реєстрація повідомлення про початок виконання будівельних робіт вважається такою, що вичерпала свою дію. При цьому реєстрація права власності є підставою вважати, що декларація про введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта також вичерпала свою дію.

Наведені висновки знайшли своє підтвердження в постанові Верховного Суду від 14.07.2021 у справі № 757/920/20-ц.

Аналогічні за змістом правові висновки містяться у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: від 19 вересня 2018 року у справі № 804/1510/16, адміністративне провадження №К/9901/23411/18; від 02 жовтня 2018 року у справі № 465/1461/16-а, адміністративне провадження №К/9901/12645/18; від 05 червня 2019 року у справі № 815/3172/18, адміністративне провадження №К/9901/5222/19; від 23 липня 2019 року у справі № 826/5607/17, адміністративне провадження №К/9901/4567/19; від 22 січня 2021 року у справі № 640/11869/20, адміністративне провадження № К/9901/30126/20.

До того ж, в силу норми ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» скасування декларації з певних причин, не забороняє забудовнику подати її повторно після усунення недоліків.

Враховуючи те, що перший власник квартири ОСОБА_2 з 25.01.2019 не є власником квартири АДРЕСА_4 , як і сама квартира перестала існувати в тому вигляді, в якому вона йому належала, а замість неї утворились два нових об`єкти нерухомості з відкриттям нових розділів в Держреєстрі прав, тому він об`єктивно не міг усунити недоліки в скасованій 18.07.2019 року декларації.

Тому таке ретроспективне скасування інспекцією ДАБК декларації з метою визнання наступних утворених шляхом поділу об`єктів нерухомого майна самочинним будівництвом свідчить про порушення принципу належного врядування.

Так, у справі "Рисовський проти України" (заява N 29979/04, рішення від 20.01.2012, пункти 70, 71) Європейський суд з прав людини сформував правову позицію щодо принципу "належного урядування", підкреслюючи особливу його важливість. Суд зазначив, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення Європейського суду з прав людини у справах "Беєлер проти Італії", "Онер`їлдіз проти Туреччини", "Megadat.com S.r.l. проти Молдови", "Москаль проти Польщі"). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок ("Лелас проти Хорватії", "Тошкуце та інші проти Румунії") і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси ("Онер`їлдіз проти Туреччини" та "Беєлер проти Італії"). Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість ("Москаль проти Польщі"). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, іntеraliа, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки"). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків ("Лелас проти Хорватії").

Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються ("Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки", "Ґаші проти Хорватії").

Крім того згідно із п. 14 ч. 1 ст. 27 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, проводиться на підставі документів, що відповідно до законодавства підтверджують набуття, зміну або припинення прав на нерухоме майно.

Натомість відповідачка, як новий власник квартири АДРЕСА_4 , за наслідками пред`явленого їй припису виконала всі вимоги інспекції ДАБК, подала на реєстрацію декларацію про готовність до експлуатації 2 х нових квартир, ця декларація зареєстрована інспекцією та є чинною (ХК ХК12 від 03.07.2020), тому суд не вбачає підстав для висновку про самочинність проведеної відповідачкою реконструкції квартири.

Згідно із чинною правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 12.06.2019 № 916/1986/18 скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації не скасовує державну реєстрацію права власності на нерухоме майно.

Як зазначено вище зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації є підставою для оформлення права власності на нього.

Після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання, та виключає можливість віднесення такого об`єкту до самочинного в силу його узаконення (Верховний Суд постанова від 12.06.2019 № 916/1986/18).

Таким чином, суд погоджується з доводами відповідачки про те, що законодавством України з питань містобудівної діяльності не передбачено, що скасування попередньої декларації по вже неіснуючому об`єкту житлової нерухомості, який припинив своє існування, автоматично тягне за собою скасування чи недійсність наступних декларацій готовності до експлуатації новостворених об`єктів нерухомості, що утворені за рахунок такого майна, які у встановленому порядку введені до експлуатації та на цій підставі мають зареєстрованих власників.

Що стосується обов`язку з отримання містобудівних умов при реконструкції квартири, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від17.02.2011р. (в редакції від 23.07.2018, чинній на дату подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки це документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Відповідно до п. 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 №109, містобудівні умови та обмеження не надаються при реконструкції житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації, улаштуванні в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових будівлях підприємств та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення.

Відповідно до наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, реконструкція житлового будинку це - комплекс будівельних робіт, спрямованих на поліпшення експлуатаційних показників приміщень житлового будинку шляхом їх перепланування та переобладнання, надбудови, вбудови, прибудови з одночасним приведенням їх показників відповідно до нормативно-технічних вимог.

Нормативно поняття «зміна зовнішньої конфігурації» не визначене.

Переглядаючи справу № 202/8068/19 зі схожими обставинами спору, де ставилось питання необхідності отримання містобудівних умов та обмежень при надбудові мансарди Верховний Суд в постанові від 03.11.2021 виснував про те, що будівництво надбудови та реконструкцію сараю і літньої кухні під гараж без зміни геометричних розмірів фундаменту цих об`єктів легімітизоване шляхом надання дозволу. Крім того, Верховний Суд зазначив, що така реконструкція з надбудовою мансарди право позивача не порушила, бо не вплинула на розмір його частки в спільному мані та не обмежує в праві користування своїм майном.

Отже, оскільки проведена ОСОБА_3 реконструкція шляхом поділу однієї квартири на окремі дві квартири не призвела до зміни геометричних розмірів по фундаменту будинку та/або зовнішнього вигляду будинку, тому не вбачається підстав для висновку про зміну зовнішньої конфігурації та про обов`язок ОСОБА_3 з отримання містобудівних умов та обмежень.

Поряд з цим містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника (ч. 8 ст. 29 Закону цього закону).

Декларацією про готовність до експлуатації об`єкта, яка прийнята та зареєстрована (реєстраційний номер ХК12) новим власником підтверджено закінчення будівництва на об`єкті, що відповідає нормі ч. 5 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Таким чином, з моменту прийняття об`єкта нерухомості до експлуатації вимога щодо отримання забудовником містобудівних умов та обмежень втрачає чинність. Реєстрація органом контролю в сфері будівництва декларації про готовність об`єкта до експлуатації в силу наведених норм є тому підтвердженням.

Відповідно до ч. 2 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення. Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.

З огляду на наведене суд не знаходить ознак самочинного будівництва в новостворених в результаті поділу квартири АДРЕСА_1 в розуміння ст. 376 ЦК України та ч. 2 ст. 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки реконструкція квартири шляхом поділу на дві проведена на підставі проекту (про що зазначено в самій Декларації в Реєстрі будівельної діяльності), з попереднім оформленням документа про проведення будівельних робіт. В матеріалах справи відсутні і докази істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил.

Не надано суду і доказів погіршення стану будинку проведеною реконструкцією, оскільки з наявного в матеріалах справи технічного звіту стану будівельних конструкцій щодо визначення можливості подальшої реконструкції квартири АДРЕСА_4 , складений ФОП ОСОБА_5 вбачається, що несучі стіни, перекриття, сходи та перегородки не перебувають в аварійному технічному стані, а навпаки квартира знаходиться в нормальному технічному стані.

Суд також бере до уваги інформацією Департаменту житлового господарства КП «Жилкомсервіс» проведено перевірку, в процесі якої встановлено, що на фасаді та стінах будинку, у приміщеннях кватири АДРЕСА_7 тріщини не виявлено.

Також з матеріалів справи вбачається, що димно-вентиляційні канали знаходиться в справному стані, а квартира позивача АДРЕСА_8 підключена до газопостачання.

Поряд з цим суд зазначає, що в постанові Харківського апеляційного суду від 14.06.2023 у справі № 638/18212/19 за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування рішення про державну реєстрацію, визнання недійсним та скасування договору купівлі-продажу встановлено, що для захисту прав позивач має довести, що здійснене ОСОБА_3 нове будівництво є самочинним.

В постанові від 17.05.2021 3 296/1033/18 Верховний Суд виснував, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише за умови вжиття всіх передбачених законодавством України заходів щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності. Право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об`єкта нерухомості мають як органи державної влади, так і органи місцевого самоврядування. У випадках порушення прав інших осіб право на звернення до суду належить і таким особам за умови, що вони доведуть наявність порушеного права (стаття 391 ЦК України).

Крім того, виданий відповідачці інспекцією припис на усунення порушень в сфері будівництва не стосувався вимог з перебудови квартири АДРЕСА_4 .

Частиною 1 ст.2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства.

Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України.

Статтями 10, 81 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити коло фактів, на які вони посилаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, крім випадків, встановлених ст.82 ЦПК України.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що судовому захисту підлягає виключно порушене право особи. До суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється. Водночас, відповідно до зазначених норм право особи на звернення до суду обумовлено суб`єктивним уявленням особи про те, що її право чи законний інтерес потребує захисту, однак обов`язковою умовою здійснення такого захисту судом є наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду.

Неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану її суб`єктивних прав та обов`язків, тобто припинення чи неможливість реалізації її права та/або виникнення додаткового обов`язку. Якщо ж таке право не є порушеним, то, відповідно, воно не може бути захищеним (поновленим) судом, а тому відсутність порушеного права є підставою для відмови у задоволенні адміністративного позову.

Аналогічна правова позиція викладена, серед іншого, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.03.2019 у справі №826/16994/15 та постанові Верховного Суду від 15.04.2020 у справі №818/294/18.

За таких обставин суд проходить до висновків, що судом створені всі можливості учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Проте позивач не надав доказів того, що в результаті здійсненої відповідачкою реконструкції йому чиняться перешкоди в користуванні спільним майном будинку та/або його інженерними комунікаціями або будинку спричинені збитки.

Не реалізував позивач право на проведення судово-будівельної експертизи, призначеної судом та неоплаченої позивачем.

При ухваленні рішення по суті спору суд керується принципом пропорційності, враховує завдання цивільного судочинства, необхідність забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливість предмета спору, значення розгляду справи для сторін та приходить до висновку, що позов не є обґрунтованим належними, допустимими, достатніми і достовірними доказами, з оцінки яких можна стверджувати про порушення права позивача та наявності підстав для застосування до відповідачки заходів з позбавлення її права власності на майно шляхом його знесення.

Відповідно до статті 141 ЦПК України вирышуэ пистання судових витрат.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 4, 5, 10-13, 76-82, 133, 141, 258, 259, 263-265, 352-355 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Харківська міська рада, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, ОСОБА_4 про знесення самочинного будівництва - залишити без задоволення.

Судові витрати віднести на рахунок держави.

Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з моменту проголошення через районний суд, шляхом подачі апеляційної скарги.

Рішення ухвалено та надруковано суддею в нарадчій кімнаті.

Повний текст рішення складений 18 вересня 2023 року.

Суддя: Т.В. ШТИХ.