Єдиний унікальний номер 722/1127/23
Номер провадження 2/722/224/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2023 року Сокирянський районний суд Чернівецької області

в складі:

головуючого судді Унгуряна С.В.

секретаря Козак А.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м.Сокиряни в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору державний нотаріус Сокирянської державної нотаріальної контори Чернівецької області Панасюк Вікторія Михайлівна про зміну адреси об`єкта нерухомого майна,-

ВСТАНОВИВ:

13.06.2023 року поштовим зв`язком до Сокирянського районного суду Чернівецької області надійшла вищезазначена позовна заява, в якій позивач ОСОБА_1 просить у зв`язку з дублюванням номерів об`єктів нерухомого майна, змінити адресу житлового будинку з надвірними будівлями, загальною площею 42.30 кв.м., в тому числі житловою площею 24.70 кв.м. з адреси АДРЕСА_1 , який належав його батьку ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок, яке видане Сокирянською міською радою Сокирянського району Чернівецької області від 03.12.1975 року, на підставі рішення виконкому Сокирянської районної ради Чернівецької області за №134/21 від 08.10.1975 року та зареєстрованого в Чернівецькому обласному бюро технічної інвентаризації 03.12.1975 року в реєстрову книгу №1, та сторінці №250, за реєстровим №145. на адресу АДРЕСА_1 .

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.07.2023 року дана позовна заява передана до провадження судді Унгуряна С.В.

Ухвалою Сокирянського районного суду Чернівецької області від 13.06.2023 року відкрито провадження по вищезазначеній справі та призначено підготовче судове засідання на 10 год. 00 хв. 05.07.2023 року.

05.07.2023 року підготовче судове засідання відкладено на 14 год.00 хв. 18.07.2023 року.

Позивач ОСОБА_1 належним чином повідомлявся про дату, час та місце підготовчого судового засідання, однак до суду не з`явився та про причини неявки суд не повідомив.

Представник відповідача Сокирянської міської ради Чернівецької області в підготовче судове засідання не з`явився, однак ОСОБА_3 подано до суду письмову заяву, згідно якої вона не заперечує проти задоволення позовних вимог та просить справу розглянути без участі представника.

Третя особа держаний нотаріус Сокирянської державної нотаріальної контори Панасюк В.М., в підготовче судове засідання також не з`явилась, однак подала до суду заяву, згідно якої проти задоволення позовних вимог не заперечує, справу просить розглянути без її участі.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про закриття провадження у даній справі, виходячи з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що 02.11.2022 року представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 звернувся до Сокирянського районного суду Чернівецької області із позовом до Сокирянської міської ради Чернівецької області про визнання права власності на житловий будинок, належні до нього господарчі будівлі та споруди в порядку спадкування за законом та зміни його адреси, в якому просив:

-визнати за позивачем ОСОБА_1 , як спадкоємцем першої черги в порядку спадкування за законом після смерті його батька - ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на житловий будинок, який позначений в технічному паспорті літ «А» (загальна площа 42,30 кв.м, житлова площа -24,70 кв.м., з належними до нього господарськими будівлями та спорудами: літня кухня літ. Б, сарай літ. В, огорожа №1-2, колодязь №3, які згідно свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок, виданого Сокирянською міською радою Сокирянського району Чернівецької області 03 грудня 1975 року, на підставі рішення виконкому Сокирянської районної ради Чернівецької області за №134/21 від 08.10.1975 року та зареєстрованого в Чернівецькому обласному бюро технічної інвентаризації 03 грудня 1975 року в реєстрову книгу №1, на сторінці №250, за реєстровим №145, знаходяться по АДРЕСА_1 ;

-змінити адресу вказаного житлового будинку, а саме житлового будинку, який позначений в технічному паспорті літ «А» (загальна площа 42,30 кв.м, житлова площа -24,70 кв.м.) з належними до нього господарськими будівлями та спорудами: літня кухня літ. Б, сарай літ. В, огорожа №1 -2, колодязь №3, яка згідно свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок, виданого Сокирянською міською радою Сокирянського району Чернівецької області 03 грудня 1975 року, на підставі рішення виконкому Сокирянської районної ради Чернівецької області за №134/21 від 08.10.1975 року та зареєстрованого в Чернівецькому обласному бюро технічної інвентаризації 03 грудня 1975 року в реєстрову книгу №1, на сторінці №250, за реєстровим №145, зазначена: будинок АДРЕСА_1 , на адресу його фактичного розташування : будинок АДРЕСА_2 .

Рішенням Сокирянського районного суду від 16 січня 2023 року у справі №722/1688/22 (2/722/22/23), у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Постановою Чернівецького апеляційного суду від 04.04.2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Сокирянського районного суду Чернівецької області від 16 січня 2023 року залишено без змін.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

У разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду із спору між тими самим сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається (ч.2 ст. 256 ЦПК України).

Отже, закриття провадження у справі на підставі пункту 3 частини 1 статті 255 Цивільного процесуального кодексу України можливе за умов, якщо рішення між тими ж сторонами, про той же предмет і з тих же підстав, набрало законної сили, не змінено і не скасовано у відповідній частині в передбаченому законом порядку.

Крім того, заборона розгляду тотожного позову випливає і з принципу правової визначеності.

Так, з рішення Європейського суду з прав людини від 25 липня 2002 року у справі за заявою № 48553/99 «Совтрансавто-Холдинг» проти України», а також рішенням Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 1999 року у справі за заявою № 28342/95 «Брумареску проти Румунії» вбачається, що існує усталена судом практика конвенційних органів щодо визначення основним елементом верховенства права принципу правової певності, який передбачає серед іншого і те, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів.

Відповідно до пунктів 33, 34 рішення Європейського суду з прав людини від 19 лютого 2009 року у справі "Христов проти України" одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (справа "Брумареску проти Румунії", п. 61). Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі.

У даному разі, суд зазначає, що у пункті 40 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" (заява №3236/03) від 03.04.2008, суд нагадує, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

Подання позивачем нового позову про той же предмет і з тих же підстав, з яких прийнято рішення Сокирянського районного суду від 16 січня 2023 року (справа №722/1688/22), яке постановою Чернівецького апеляційного суду від 04 квітня 2023 року залишено без змін, що набрало законної сили, фактично свідчить про намагання добитися нового слухання справи та нового її вирішення, що не відповідає принципу юридичної визначеності та суперечить положенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи викладене, суд зазначає про те, що розгляд позовних вимог у справі 2/722/224/23 (унікальний номер №722/1127/23) буде мати наслідком порушення принципу «res judicata» - остаточності рішень суду, оскільки розглядаючи позовні вимоги ОСОБА_1 , суду слід буде здійснити переоцінку обставин, які встановлені судовим рішенням Сокирянського районного суду від 16 січня 2023 року в справі 2/722/22/23 (унікальний номер №722/1688/23), яке набрало законної сили.

Очевидно, що в силу наведеного вище принципу такий перегляд є неприпустимим.

Позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто, коли позови збігаються за складом учасників процесу, матеріально-правовими вимогами й обставинами, що обґрунтовують звернення до суду.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмету і підстави позову. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Проаналізувавши зміст позовної заяви, яка є предметом розгляду у даній справі та зміст позовної заяви, яка була предметом розгляду у справі 722/1127/23, суд дійшов висновку про те, що склад сторін, предмет та підстави позову у даній справі та у справі 722/1688/22 є тотожними, при цьому рішення Сокирянського районного суду від 16 січня 2023 року є таким, що набрало законної сили.

Під предметом позову розуміється певна правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Тому, в силу принципу «res judicata» відшукання стороною, яка програла судовий спір, нового доказу після набуття рішенням законної сили, не повинне тягнути перегляд такого рішення.

Отже, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для закриття провадження у справі №722/1127/23, з огляду на встановлення під час розгляду даної справи факту існування рішення Сокирянського районного суду від 16 січня 2023 року по справі №722/1688/22, яке набрало законної сили, між тими самими сторонами, про той самий предмет, з наданням правової оцінки у такому рішенні обставинам та підставам позову, заявленим у даній справі.

Суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу ОСОБА_1 вимоги частини 2 статті 256 ЦПК України, згідно з якими у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду із спору між тими самим сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Згідно з частинами 2, 3 ст.255 ЦПК України, про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету.

Відповідно до ч.2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

За наведених обставин, суд прийшов до висновку, що підлягає до повернення сплачений судовий збір з державного бюджету при пред`явленні позову до суду, оскільки справа закрита на підставі п.3 ч.1 ст.255 ЦПК України, що не суперечить вимогам п.5 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.ст.13, 133, 185, 247, 255 ЦПК України, ст. 7 Закону України «Про судовий збір», суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору державний нотаріус Сокирянської державної нотаріальної контори Чернівецької області Панасюк Вікторія Михайлівна про зміну адреси об`єкта нерухомого майна - закрити.

Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України у Чернівецькій області з рахунку UA0024303, МФО 899998, , Банк одержувача Казначейство України (ел.адм.подат.), отримувач коштів Чернів.ГУК/Сокирянська ТГ/22030101, повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 сплачений за подачу позовної заяви до Сокирянського районного суду Чернівецької області, згідно квитанції № від 12.06.2023 року судовий збір у розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три) грн. 60 коп.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Чернівецького апеляційного суду через Сокирянський районний суд.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя С.В.Унгурян