Ухвала

25 квітня 2023 року

м. Київ

справа № 296/4565/17

провадження № 61-5276ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Синельникова Є. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2 на постанову Житомирського апеляційного суду від 25 січня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , який діє у своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Фещенко Антон Олександрович, орган опіки та піклування Житомирської міської ради, про визнання довіреності і договору купівлі-продажу квартири недійсними та усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, шляхом виселення без надання іншого житла,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_7 (правонаступниками якої є: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , неповнолітня ОСОБА_5 ), ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Фещенко А. О., орган опіки та піклування Житомирської міської ради, про визнання довіреності і договору купівлі-продажу квартири недійсними та усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, шляхом виселення без надання іншого житла.

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 11 листопада

2019 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 26 травня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 11 листопада 2019 року в частині відмови в усуненні перешкод у користуванні житловим приміщенням, шляхом виселення ОСОБА_7 без надання іншого житла скасовано, провадження у цій частині справи закрито. В іншій частині рішення суду залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 29 вересня 2021 року касаційну скаргу

ОСОБА_1 задоволено частково. Постанову Житомирського апеляційного суду від 26 травня 2021 року в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , який діє у своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 , про визнання довіреності та договору купівлі-продажу квартири недійсними, усунення перешкод у користуванні житлом, шляхом виселення без надання іншого житла скасовано, справу в цій частині направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 25 січня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 11 листопада 2019 року в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_6 , ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 , який діє у своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 , про визнання довіреності та договору купівлі-продажу квартири недійсними, усунення перешкод у користуванні житлом шляхом виселення без надання іншого житла скасовано, ухвалено нове судове рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1

08 квітня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Житомирського апеляційного суду від 25 січня 2023 року, ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 у повному обсязі.

Касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження.

ОСОБА_1 порушено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки копію постанови Житомирського апеляційного суду від 25 січня 2023 року отримано лише 09 березня 2023 року рекомендованим повідомленням, про що свідчить розписка при отриманні, яка міститься у матеріалах справи.

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень повний текст постанови Житомирського апеляційного суду від 25 січня 2023 року складено 30 січня 2023 року, оприлюднено 02 лютого 2023 року.

У відповідності до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Тобто відлік строку на касаційне оскарження процесуальний закон визначає таким чином: протягом тридцяти днів з дня його проголошення або протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України встановлено, що до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

Письмових доказів на підтвердження отримання повного тексту оскаржуваної постанови 09 березня 2023 року заявником не надано, що позбавляє суд касаційної інстанції можливості об`єктивно вирішити питання щодо поновлення строку на оскарження судового рішення.

Оскільки до відкриття касаційного провадження Верховний Суд позбавлений можливості здійснити перевірку своєчасного направлення судом апеляційної інстанції засобами поштового чи електронного зв`язку копії оскаржуваного рішення або доказів отримання цього судового рішення, відповідні докази мають бути надані заявником до суду касаційної інстанції.

За відсутності достовірних доказів, доводи, наведені заявником, не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення.

Частиною третьою статті 393 ЦПК України передбачено, що касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених процесуальним законом, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Крім того, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги заявником не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

ОСОБА_1 заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги з посиланням на скрутний майновий стан.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частин першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з частинами першою, другою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Документи (пенсійне посвідчення, довідки Бердичівського геріатричного пансіонату Житомирської обласної ради, довідка про отримання пенсії), на які посилається ОСОБА_1 , як на підставу для звільнення від сплати судового збору, не можуть вважатись достатньою підставою для такого звільнення, оскільки не характеризують майновий стан ОСОБА_1 та відсутність у нього інших доходів.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

Вирішення питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Оскільки заявник не навів належних доводів та не надав достатніх доказів, які підтверджують його скрутний майновий стан і відсутність у ньогоможливості сплатити судовий збір, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги необхідно відмовити.

Зважаючи на те, що позовну заяву пред`явлено у червні 2017 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня

2017 року.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня

2017 року становив 1 600 грн.

Ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 640 грн (1 600 грн*0,4) (редакція Закону України «Про судовий збір» на момент подання позовної заяви).

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимоги немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Розмір ставки судового збору за подання до суду касаційної скарги становить

200 відсотків ставки судового збору, що підлягав сплаті при поданні позовної заяви за кожну вимогу немайнового характеру (визнання довіреності недійсною; визнання договору купівлі-продажу квартири недійсною; усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, шляхом виселення без надання іншого житла), тобто 3 840 грн ((640 грн*3)*200%)).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у

м. Києві/Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. Не усунення недоліків касаційної скарги є підставою для її повернення.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 136, 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2 на постанову Житомирського апеляційного суду від 25 січня 2023 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги строк до

10 травня 2023 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

З метою об`єктивного встановлення обставин та правильного вирішення питання щодо відкриття касаційного провадження запропонувати Корольовському районному суду м. Житомира направити на електронну адресу Верховного Суду із посиланням на номер справи та номер провадження (№ 61-5276ск23) інформацію щодо наявності у матеріалах цивільної справи № 296/4565/17 доказів направлення (вручення) ОСОБА_1 та/або його представнику копії постанови Житомирського апеляційного суду від 25 січня 2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Синельников