УХВАЛА

18 липня 2023 року

м.Харків

Справа № 639/3687/23

Провадження № 2/639/1555/23

Суддя Жовтневого районного суду м.Харкова Єрмоленко В.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про звільнення майна з-під арешту, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з цим позовом до відповідачів та просить припинити обтяження нерухомого майна (реєстраційний номер обтяження 13271842) належного їй, яке зареєстровано 20.11.2012 Полтавською філією державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України на підставі постанови про накладення арешту на майно від 19.11.2012, винесеної старшим слідчим в ОВС УМВС України в Полтавській області Значенко С.В.

В обґрунтування вимог зазначено, що 18.04.2011 старшим прокурором відділу прокуратури Полтавської області було порушено кримінальну справу за ч. 1 ст. 358 КК України з присвоєнням справі №11239026. У подальшому досудове розслідування кримінальної справи проводилось слідчим СВ Полтавського МУ і слідчим СУ ГУМВС України в Полтавській області. 04.11.2011 старшим слідчим в ОВС СУ УМВС України в Полтавській області Значенко С.В. було порушено кримінальну справу за ч. 5 ст. 191 КК України стосовно посадових осіб ТОВ «СТРОЙКЕРАМІКА» з присвоєнням справі №11230794, до складу яких входила ОСОБА_1 у період 2011 року. 22.11.2012 вищевказані відомості були внесені до ЄРДР за відповідними №0000041 та №0000040, які у подальшому були об`єднані у одне кримінальне провадження за №0000040. За наслідками досудового розслідування 29.08.2014 слідчим СВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області підполковником міліції Кравецьким Е.В. винесено постанову про закриття кримінального провадження. Однак, питання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні не вирішено. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 07.05.2020 у справі №953/4432/20 в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про скасування арешту майна в порядку ст.174 КПК України відмовлено. Згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта станом на 12.07.2023 міститься інформація щодо арешту всього нерухомого майна, накладеного постановою про накладення арешту на майно, Б/Н, 19.11.2012, СУ УМВС України в Полтавській області, ст. слідчим в ОВС Значенко С.В. Вважає, що єдиним належним засобом захисту порушеного права може бути тільки подання до суду негаторного позову з вимогою про припинення обтяження нерухомого майна.

У відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про звільнення майна з-під арешту необхідно відмовити з наступних підстав.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що постанову про накладення арешту на належне ОСОБА_1 нерухоме майно винесено старшим слідчим в ОВС УМВС України в Полтавській області Значенко С.В. в рамках кримінального провадження.

Відповідно до статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

17 жовтня 2018 року Велика Палата Верховного Суду в рамках справи №461/233/17, провадження № 14-326цс18 вказала, що зняття арешту з майна, накладеного в рамках кримінального провадження, розглядається у встановленому кримінальним процесуальним законодавством порядку.

27 березня 2019 року в рамках справи № 202/1452/18, провадження № 14-559цс18 Велика Палата Верховного підтвердила раніше сформовану правову позицію та зазначила, що у разі, якщо арешт на майно накладено у порядку, передбаченому КПК України, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право власності, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, має право оскаржити такі дії та звернутися до суду про скасування арешту лише у порядку кримінального судочинства. І такий порядок захисту прямо передбачений нормами КПК України і є ефективним.

Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

ОСОБА_1 зверталась до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку ст.174 КПК України. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 07.05.2020 у справі №953/4432/20 в задоволенні клопотання відмовлено. Суд зазначає, що ОСОБА_1 не позбавлена права на оскарження ухвали суду в апеляційному порядку, передбаченому КПК України.

Таким чином, зняття арешту з майна, накладеного у рамках кримінального провадження відбувається за правилами, встановленим нормами діючого кримінально-процесуального законодавства, а не в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про звільнення майна з-під арешту.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Єрмоленко В.Б.