ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 545/5016/22 Номер провадження 22-ц/814/2602/23Головуючий у 1-й інстанції Путря О.Г. Доповідач ап. інст. Чумак О. В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Чумак О.В.,

суддів Дряниці Ю.В., Абрамова П.С.

розглянула в письмовому провадженні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Полтавського районного суду Полтавської області від 09 грудня 2022 року, ухвалене суддею Путря О.Г., у справі за позовом ОСОБА_1 до Височанської селищної ради про відшкодування моральної шкоди, завданої органом місцевого самоврядування на порушення права на інформацію.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача,

В С Т А Н О В И Л А:

У жовтні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Полтавського районного суду Полтавської області з позовом до Височанської селищної ради про відшкодування моральної шкоди, завданої органом місцевого самоврядування на порушення права на інформацію.

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 20 жовтня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків протягом семи календарних днів з моменту отримання позивачем ухвали суду.

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 09 грудня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачу.

Залишаючи без руху позовну заяву суд виходив із того, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Оскільки ОСОБА_1 недоліки не усунув, суд першої інстанції прийшов до висновку про визнання позовної заяви неподаною та повернув її позивачу.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, а матеріали справи направити для продовження розгляду в суді першої інстанції в іншому складі суду.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги ОСОБА_1 посилається на порушення судом норм процесуального права. Позивач вважає, що його позовна заява відповідає вимогам закону. Суд першої інстанції, залишаючи без руху позовну заяву для усунення недоліків, не зазначив спосіб їх виправлення. Також вказує, що сплата судового збору за поданий ним позов не передбачена нормами чинного законодавства.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Відповідно до частини третьої статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, приходить до такого висновку.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Предметом перегляду є ухвала про визнання неподаної та повернення позовної заяви позивачу, яка відповідно до пункту 6 частини першої статті 353 ЦПК України може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Відповідно до частини другої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи, що оскаржувана ухвала зазначена в частині другій статті 369 ЦПК України, то колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду справи без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

Залишаючи без руху позовну заяву ОСОБА_1 , визнаючи її неподаною та повертаючи її позивачу, суд першої інстанції виходив із того, що поданий позов не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, зокрема, не зазначені обставини по справі та докази на їх підтвердження, а саме:не зазначені обставини в підтвердження факту приховування від розгляду 5 запитів направлених позивачем на адресу відповідача , якими доказами це підтверджується, не зазначені обставини в підтвердження факту неправомірності створення Височанською селищною радою Оперативного штабу з функціонування життєдіяльності в особливий період, що створений Комісією з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій , зазначити докази в підтвердження.

Крім того, не доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Колегія суддів не може погодитися із висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.

Згідно з пунктом 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить ухвалити судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. При цьому незгода суду з наведеним у позовній заяві правовим обґрунтуванням щодо спірних правовідносин не є підставою для визнання позовної заяви неподаною і повернення позивачу.

Аналіз наведених норм процесуального права дає підстави зробити висновок, що саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін, виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору. Самостійне застосування судом для ухвалення рішення саме тих норм матеріального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини, не призводить до зміни предмета позову та/або обраного позивачем способу захисту.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії», заява № 48778/99).

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 04 грудня 1995 року).

Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 04 грудня 1995 року та «Нун`єш Діаш проти Португалії» від 10 квітня 2003 року).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Перес де Рада Каванил`ес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року).

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Отже, на стадії вирішення питання щодо відкриття провадження у справі суддя не вправі вирішувати питання достатності доказів, поданих позивачем на обґрунтування своїх вимог, а кожна сторона може розпоряджатися своїми процесуальними правами на власний розсуд та несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій, відсутність певних доказів не перешкоджає розгляду справи, за результатами якого вирішується питання про доведеність чи недоведеність пред`явлених позовних вимог, оцінка доказів є можливою виключно на стадії розгляду справи по суті

До подібних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 25 січня 2021 року у справі № 201/1333/19 та від 08 квітня 2020 року у справі № 761/41071/19.

Отже не зазначення обставини в підтвердження факту приховування від розгляду 5 запитів направлених позивачем на адресу відповідача та неправомірності створення Височанською селищною радою Оперативного штабу з функціонування життєдіяльності в особливий період, що створений Комісією з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій, а також не зазначення доказів в їх підтвердження,не може бути підставою для залишення без руху позовної появи ОСОБА_1 і подальшого її визнання неподаною та повернення.

Відповідно до пункту 13 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Позивач просив стягнути моральну шкоду, посилаючись на незаконність дій органу місцевого самоврядування.

Крім того колегія суддів звертає увагу, що залишаючи позовну заяву без руху, суд першої інстанції не визначив суму судового збору, яку має сплатити позивача та не зазначив рахунок, на який має бути його сплачено.

Відтак колегія суддів приходить до висновку, що визнання неподаною та повернення позовної заяви з підстав несплати судового збору є передчасним.

Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції (пункт 6 частини першої статті 374 ЦПК України).

Згідно пункту 4 частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, а справу слід направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Отже апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а ухвала Полтавського районного суду Полтавської області від 09 грудня 2022 року - скасуванню із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

При цьому колегія суддів звертає увагу скаржника на те, що повноваження суду апеляційної інстанції при скасуванні ухвали і направленні справи для продовження розгляду до суду першої інстанції визначені статтею 374 ЦПК України, зокрема, пунктом шостим частини першої цієї статті не передбачено направлення справи для розгляду в іншому складі, оскільки питання щодо розгляду справи в іншому складі суду, за наявності підстав, може бути вирішено відповідно до положень статей 36, 37, 39-41 ЦПК України.

Згідно частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Враховуючи те, що апеляційний суд по цій справі не змінює судове рішення та не ухвалює нове, а направляє справу для продовження розгляду, розподіл судових витрат не здійснюється при розгляді цієї апеляційної скарги.

Керуючись статтями 367, 368, 374 ч.1 п.6, 379, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Полтавського районного суду Полтавської області від 09 грудня 2022 року скасувати.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Височанської селищної ради про відшкодування моральної шкоди, завданої органом місцевого самоврядування на порушення права на інформацію направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 11.07.2023.

Головуючий суддя: О.В.Чумак

Судді: Ю.В.Дряниця

П.С.Абрамов