Справа № 754/1687/23
У Х В А Л А

Іменем України

18 липня 2023 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Гринчак О.І.

за участю: секретаря судових засідань Чехун Ю.В.

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглядаючи у підготовчому засіданні заяву представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката Андрєєва Ігоря Петровича про зустрічне забезпечення позову у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бутько Мар`яна Володимирівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скринник Сергій Миколайович про витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , через представника - адвоката Прядка Руслана Володимировича, звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , треті особи приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бутько Мар`яна Володимирівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скринник Сергій Миколайович про витребування майна, а саме земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :62:511:0001, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000.

Разом з позовною заявою надійшла заява про забезпечення позову.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 10 лютого 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі; визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Окрім того, ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 10 лютого 2023 року заяву ОСОБА_1 , подану через представника - адвоката Прядка Руслана Володимировича, про забезпечення позову у даній цивільній справі задоволено. Накладено арешт на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :62:511:0001, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000 (власник ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 )). Заборонено державним реєстраторам прав на нерухоме майно та органам державної реєстрації прав вчиняти будь-які реєстраційні дії, в тому числі, але не обмежуючись, державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, державну реєстрацію обтяжень речових прав на нерухоме майно, скасування державної реєстрації речових прав та їх обтяжень на нерухоме майно, а також вносити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записи про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень, записи про скасування державної реєстрації речових прав та їх обтяжень, зміни до таких записів, щодо об`єкту нерухомого майна: земельна ділянка кадастровий номер: :62:511:0001, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000. Заборонено будь-яким особам вчиняти будь-які дії щодо забудови земельної ділянки кадастровий номер :62:511:0001.

Постановою Київського апеляційного суду від 17 травня 2023 року ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 10 лютого 2023 року про забезпечення позову залишено без змін.

Під час підготовчого провадження від представника відповідача надійшла заява про зустрічне забезпечення позову, в якій представник просить застосувати зустрічне забезпечення позову та визначити ОСОБА_1 розмір зустрічного забезпечення у сумі 199 800,00 грн та зобов`язати ОСОБА_1 сплатити вказану суму на розрахунковий (депозитний) рахунок Деснянського районного суду міста Києва протягом 10 днів з дати отримання ухвали суду; зобов`язати ОСОБА_1 у вказаний строк, який відраховується з дати отримання ухвали суду, надати до суду документи, що підтверджують сплату суми зустрічного забезпечення.

Вимоги заяви мотивовані тим, що з матеріалів справи не вбачається, що позивач, ОСОБА_1 , має зареєстроване місце проживання, оскільки в матеріалах справи відсутній та до позовної заяви не додано паспорт чи інший документ на підтвердження цього. Позивач, ОСОБА_1 , жодного разу не з`являлася на судові засідання, паспортних та жодних інших ідентифікуючих даних про особу позивача також не надано, не зважаючи на те, що відповідачем заявлялися відповідні клопотання, що унеможливлює зробити висновок взагалі про існування вказаної особи, враховуючи, що позовна заява та інші документи у справі підписані представником позивача. З огляду на що, враховуючи сумнів щодо існування позивача, відсутня інформація щодо можливості позивача відшкодувати збитки відповідача, які спричинені забезпеченням позову, а саме втратою можливості користуватися правом власності на час розгляду справи, який може здійснюватися роками. І весь цей час відповідач позбавлений можливості належним чином користуватися своїм майном, який є законним добросовісним набувачем, який за жодних обставин не знав і не міг знати щодо ймовірних інших власників земельної ділянки.

Представник позивача надав письмові заперечення на заяву про застосування зустрічного забезпечення, в яких просить відмовити у задоволенні клопотання відповідача про застосування заходів зустрічного забезпечення, оскільки позивач має зареєстроване місце проживання, а також зареєстроване на праві власності нерухоме майно. Також представник позивача вказує, що відсутні будь-які обставини, які б свідчили про те, що виконання ймовірного рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, тобто такі, які б вказували на необхідність саме забезпечення відшкодування таких ймовірних збитків.

Представник відповідача у підготовчому засіданні підтримав заяву про зустрічне забезпечення у повному обсязі, вказуючи на те, що оцінка вартості майна позивача не проведена, тому не доведено, що його розмір є достатнім для відшкодування можливих збитків відповідача. Представник відповідача також зазначив, що відповідач мав намір побудувати будинок на земельній ділянці та згодом його реалізувати. В результаті накладення арешту відповідач зазнає збитків. Вжиття зустрічного забезпечення представник вважає співмірним із вартістю земельної ділянки та мінімальним у порівнянні з її реальною вартістю.

Відповідач у підготовчому засіданні також просив заяву про зустрічне забезпечення задовольнити, вказуючи, що на його земельну ділянку двічі накладено арешт: в межах цивільної справи, а також на досудовому розслідуванні; він поніс значні витрати на приєднання до електромережі, а також витрати щодо розробки проекту забудови спірної земельної ділянки.

Представник позивача у підготовчому засіданні заперечив щодо задоволення заяви про зустрічне забезпечення, вказуючи на те, що вартість підключення до мереж електроенергії не буде предметом компенсації відповідачу; крім того, не вказано в чому полягає упущена вигода; шкода не може бути оцінена в розмірі вартості земельної ділянки, тому розмір є неспівмірним; крім того, загальними підставами деліктних зобов`язань є наявність винної поведінки особи і взаємозв`язок винної поведінки та негативних наслідків, проте, позивач, придбавши земельну ділянку, сплативши за неї кошти, мирно володіючи нею, зіштовхнувся з тим, що невстановлені особи шахрайським шляхом заволоділи цією земельною ділянкою.

Позивач у підготовчому засіданні підтримала повністю правову позицію свого представника та вказала, що вжиття зустрічного забезпечення щодо неї буде несправедливим.

Згідно з ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Відповідно до ч. 2 ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

За приписами частини третьої статті 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Судом встановлено, що позивач - ОСОБА_1 має зареєстроване місце проживання на території України та має зареєстроване нерухоме майно, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав не нерухоме майно від 14.07.2023.

Тому, суд погоджується із твердженням сторони позивача про відсутність обов`язкових підстав, визначених ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

Водночас, заслухавши пояснення відповідача, його представника, позивача та його представника, з`ясувавши обставини, викладені у заяві про зустрічне забезпечення позову та запереченні на заяву про зустрічне забезпечення позову, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення заяви про зустрічне забезпечення позову, виходячи з такого.

У постанові Верховного Суду від 02 березня 2023 року у справі № 643/14180/21 зазначено: «зустрічне забезпечення по своїй суті є гарантією відшкодування можливих збитків відповідача, має на меті забезпечити баланс інтересів сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути внаслідок застосування судом забезпечувальних заходів».

Як вбачається із договору купівлі-продажу земельної ділянки від 08.12.2020, ОСОБА_3 , придбав спірну земельну ділянку з цільовим призначенням - «для індивідуального житлового, гаражного і дачного будівництва. Вид використання земельної ділянки - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд».

Аналогічне цільове призначення вказане і в договорі купівлі-продажу земельної ділянки від 27.05.2011, за яким ОСОБА_1 набула право власності на земельну ділянку, яку просить витребувати згідно з даним позовом.

У підготовчому засіданні стороною відповідача було надано ескізні наміри забудови приватного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , повідомлення ДТЕК Київські електромережі про приєднання до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії та укладення додатків (не публічних), повідомлення ТОВ «Київські енергетичні послуги» про приєднання до договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, а також відповідь Департаменту містобудування та архітектури щодо звернення ОСОБА_3 щодо видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Надані документи свідчать про намір відповідача використовувати земельну ділянку за призначенням - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

Водночас ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 10 лютого 2023 року вжито заходів забезпечення позову, зокрема, шляхом накладення арешту на земельну ділянку, заборони державним реєстраторам прав на нерухоме майно та органам державної реєстрації прав вчиняти будь-які реєстраційні дії, а також заборони будь-яким особам вчиняти будь-які дії щодо забудови земельної ділянки.

Тому, суд вважає достатньою мірою логічними та обґрунтованими твердження сторони відповідача, що відповідач дійсно не може використовувати земельну ділянку за цільовим призначенням, відповідно не може побудувати будинок на земельній ділянці та реалізувати згодом майно, він несе матеріальні збитки у формі упущеної вигоди, внаслідок чого між сторонами може виникнути спір про відшкодування такої шкоди внаслідок застосування за заявою позивача заходів забезпечення позову, у випадку відмови у задоволенні позову.

З огляду на зазначене, суд вважає, що наявні підстави для вжиття зустрічного забезпечення.

Згідно з ч. 5 ст. 154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного зобов`язання у сумі 199 800,00 грн. визначений вартістю земельної ділянки, визначеної у договорі купівлі-продажу земельної ділянки від 08.12.2020 та у позовній заяві, суд вважає обґрунтованим та співмірним позовним вимогам.

Частиною четвертою статті 154 ЦПК України визначено, що зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Керуючись ст. 154, 260, 261 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Заяву представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката Андрєєва Ігоря Петровича про зустрічне забезпечення позову у справі № 754/1687/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бутько Мар`яна Володимирівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скринник Сергій Миколайович про витребування майна - задовольнити.

2. Застосувати зустрічне забезпечення позову та визначити ОСОБА_1 розмір зустрічного забезпечення у сумі 199 800 (сто дев`яносто дев`ять тисяч вісімсот) гривень 00 копійок та зобов`язати ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок Деснянського районного суду міста Києва 199 800 (сто дев`яносто дев`ять тисяч вісімсот) гривень 00 копійок протягом 10 днів з дати отримання ухвали суду.

3. Зобов`язати ОСОБА_1 у вказаний строк, який відраховується з дати отримання ухвали суду, надати до суду документи, що підтверджують сплату суми зустрічного забезпечення.

4. Роз`яснити, що відповідно до ч. 10 ст. 154 ЦПК України якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

6. Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Позивач: ОСОБА_1 , PHOKПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Боржник: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_4 .

Третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бутько Мар`яна Володимирівна, місцезнаходження АДРЕСА_5 .

Третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скринник Сергій Миколайович, місцезнаходження АДРЕСА_6 .

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак