Справа № 953/1454/22
2/953/1376/23
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" квітня 2023 р. м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого судді- Губської Я.В.

за участю секретаря судового засідання Мордухович К.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура-Капітал» (м.Харків пр.-т Науки б.56) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) про звернення стягнення на предмет іпотеки,

в с т а н о в и в:

Позивач ТОВ «СЕГУРА-КАПІТАЛ» в особі представника адвоката Бєлінського О.В. звернувся до суду із позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 , відповідно до якої просить:

- у рахунок погашення заборгованості у сумі 14 491 633,78 за Кредитним Договором № 010-2/07/1-700-07 від 12 червня 2007 року звернути стягнення на предмет іпотеки: нежитлові приміщення 2 поверху №60,63 в літері «А-5» загальною площею 146,8 кв.м., що розташовані по АДРЕСА_2 ;

- надати ТОВ «СЕГУРА-КАПІТАЛ» право на продаж предмета іпотеки - нежитлові приміщення 2 поверху №60,63 в літері «А-5» загальною площею 146,8 кв.м., що розташовані по АДРЕСА_2 будь-якій особі покупцеві, на умовах та в порядку викладеному в ст. 38 Закону України «Про іпотеку», за ціною встановленою на підставі оцінки суб`єктом оціночної діяльності;

- стягнути витрати по оплаті судового збору з Відповідача на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СЕГУРА-КАПІТАЛ» в розмірі 2 481,00 гривень.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 02.02.2022 відкрито загальне позовне провадження у справі.

21.04.2023 до суду надійшло клопотання сторони відповідача про залишення позовної заяви ТОВ «Сегура-Кепітал» до ОСОБА_1 без руху. Представник відповідача посилався на те, що позовна заява подана з порушенням ч.4 ст. 177 ЦПК України, оскільки стороною позивача не в повному обсязі сплачений судовий збір.

В судове засідання сторони не з`явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, причини неявки суду невідомі.

Суд, дослідивши клопотання представника відповідача та матеріали справи, вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху з таких обставин.

Відповідно до ч.1 ст.174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви позивачем додано платіжне доручення № 20 від 1 лютого 2022 року про сплату судового збору у сумі 2481,00 грн.

Однак, суд не погоджується з таким розрахунком позивача, виходячи з наступного.

Правові засади справлення судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

Відповідно до ч.1 ст. 9 Закону «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру юридичною особою справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з позовної заяви, спір виник з приводу звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні пред`явленого позову.

Зміст вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Такі висновки викладені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17 (провадження № 12-76гс18), в ухвалі Верховного Суду від 19 листопада 2021 року у справі № 509/1121/18 (провадження № 61-18693ск21), а також в ухвалі Верховного Суду від 25 січня 2022 року у справі №520/22/19 (провадження № 61-20438ск21)

Отже, у справах про звернення стягнення на предмет іпотеки ціна позову обраховується із суми заборгованості, в рахунок якої позивач просить звернути стягнення.

У позовній заяві розмір заборгованості позивачем визначено в сумі 14 491 6330,78 грн. та сплачено судовий збір у розмірі 2481,00 грн.

Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору за подання юридичною особою до суду позовної заяви майнового характеру встановлюються у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, загальна сума судового збору у даній справі повинна становити 14 491 633,78 х 1,5% = 217 374,50 грн., а з урахуванням сплаченої суми судового збору у розмірі 2481,00 грн. позивачу слід доплатити 214 893 грн. 50 коп.

Відповідно до пункту 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі якщо документ, що підтверджує сплату судового збору не буде поданий у строк, встановлений судом визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві.

Виходячи з викладеного, позивачем не в повному обсязі виконана вимога ч. 4 ст. 177 ЦПК України, тому позовна заява ТОВ «СЕГУРА-КАПІТАЛ», відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для доплати судового збору у сумі 214 893 грн. 50 коп.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Відповідно до п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху, надавши стороні позивача строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст. 175, 177,257 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 -адвоката Свиридова І.Б. про залишення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура-Капітал» -задовольнити.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура-Капітал» (м.Харків пр.-т Науки б.56) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) про звернення стягнення на предмет іпотеки -залишити без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку неусунення недоліків позову та не сплати судового збору в повному обсязі, позов буде залишений без розгляду відповідано до ч.1 ст. 257 ЦПК України

Оголосити перерву в підготовчому засіданні у справі до 23 травня 2023 12-30 год.

Копію ухвали направити позивачу для відома та надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя-