Справа № 521/5273/23
Провадження № 2-о/521/198/23
У Х В А Л А

Іменем України

04 квітня 2023 року м. Одеса

Суддя Малиновського районного суду м. Одеси Роїк Д.Я., розглянувши заяву ОСОБА_1 про надання права на шлюб,

В С Т А Н О В И В

До Малиновського районного суду м. Одеси надійшла заява ОСОБА_1 про надання права на шлюб.

Дана заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, протягом п"яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Так, у відповідності до пункту 2 частини 3 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Відповідно до ч 3 ст.293 ЦПК України суд розглядає у порядку окремого провадження справи про надання права на шлюб.

Згідно ст.303 ЦПК України справи про надання неповнолітній особі повної цивільної дієздатності суд розглядає за участю заявника, одного або обох батьків або піклувальника, а також представників органів опіки та піклування. Участь представників органів опіки та піклування у розгляді справи є обов`язковою.

Пленум Верховного Суду України у пункті 2 своєї Постанови від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» роз`яснив, що заява про надання особі, яка досягла шістнадцяти років, права на шлюб (стаття 23 Сімейного кодексу України) повинна розглядатися судом в окремому провадженні (частина 3 статті 293 Цивільного процесуального кодексу України). При цьому до участі в справі залучаються один або обоє батьків (усиновлювачів) неповнолітньої дитини, піклувальник, особа, з якою передбачається реєстрація шлюбу, а також інші заінтересовані особи.

Зі змісту заяви про надання права на шлюб встановлено, що жодних заінтересованих осіб до участі розгляду заяви заявником не залучено .

Крім того, ОСОБА_1 у заяві вказує, що «мати ОСОБА_2 не заперечує проти укладення донькою вказаного шлюбу», однак не зазначає доказів на підтвердження вказаних обставин.

Згідно з частинами 2, 4, 5 статті 95 Цивільного процесуального кодексу України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до пункту 5.27 Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації", затвердженого Наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55, відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціали та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту "підпис".

Всупереч вищезазначеним нормам чинного законодавства подані позивачем письмові докази належним чином не засвідчені.

Суд враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі "Мушта проти України" зазначено, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Залишення позову без руху з зазначених вище підстав не є по своїй суті обмеженням права на доступ до суду, оскільки відповідає вимогам закону та основним засадам цивільного судочинства, та є необхідним для справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду та вирішення справи.

Враховуючи, що встановлені судом недоліки заяви, яка подана до суду в порядку окремого провадження без належного оформлення не дають можливості відкрити по справі провадження та призначити справу до розгляду, суд вважає необхідним залишити заяву без руху з наданням заявнику строку для усунення виявлених недоліків.

Строк для виправлення недоліків заяви, не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ухвали суду про залишення заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-260 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про надання права на шлюб - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали, роз`яснивши при цьому, що в разі не усунення у визначений строк недоліків заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Д.Я. Роїк