cправа № 492/362/23
провадження № 2/492/395/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 квітня 2023 року м.Арциз

Суддя Арцизького районного суду Одеської області Гусєва Н.Д.,

ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей, -

встановила:

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом до відповідачки, обґрунтовуючи позовні вимоги тим, що 03 лютого 2012 року вони з відповідачкою уклали шлюб, від якого мають неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які за взаємною згодою сторін після розірвання шлюбу залишаються проживати разом з позивачем, який буде дітей забезпечувати так як позивач має постійну роботу, житло, чого не має відповідачка.

Ознайомившись з позовною заявою, поданою позивачем, та документами, доданими до неї, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.

За змістом ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до вимог ст. 52, ст. 53 ЦПК України треті особи поділяються на два види: треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача.

При розгляді судом спорів щодо місця проживання дитини, згідно ст. 19 СК України обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 56 ЦК України органами опіки та піклування є районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад.

Позивачем, при визначенні суб`єктного складу у порушення ч. ч. 4, 5 ст. 19 СК України, не враховано, що при розгляді судом спорів щодо місця проживання дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування який подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору.

Так, позивачем всупереч зазначених норм не залучено до участі у справі як третю особу відповідний орган опіки та піклування, представленого належною юридичною особою, відповідно до вимог ст. 56 ЦК України.

Отже, позивачеві необхідно визначитися з відповідним органом опіки та піклування, представленого належною юридичною особою, відповідно до вимог ст. 56 ЦК України, участь якого є обов`язковою відповідно до вимог ст. 19 СК України, зазначити чи заявляє третя особа самостійні вимоги щодо предмета спору, на боці кого виступає третя особа із обґрунтуванням того, яким чином рішення суду може вплинути на права і обов`язки саме залученої третьої особи, зазначивши відповідні обґрунтування.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, однак позивачем у позовній заяві не зазначено доказів, які підтверджують: проживання сторін окремо, оскільки в позовній заяві зазначено, що сторони проживають за однією адресою; наявності спору щодо місця проживання дітей, оскільки як вбачається з позовної адреси діти проживають з батьками за однією адресою; проживання дітей окремо від позивача (довідка тощо); наявності умов для проживання дітей з позивачем (акти, висновки, тощо); недостатнє піклування зі сторони відповідачки про фізичний і духовний розвиток дітей, їх навчання, підготовку до самостійного життя (акти обстеження умов життя дітей, характеристики на відповідачку, дітей з навчального закладу, закладу дошкільної освіти, довідки медичних закладів про те, що позивач супроводжує дітей на прийоми до лікаря); відсутності у відповідачки самостійного доходу.

Згідно з вимогами п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Відповідно до ст. 161 СК України, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дітей до кожного з них, вік дітей, стан їх здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення.

Тобто, саме орган опіки та піклування визначає місце проживання дітей з одним з батьків і лише після того, коли один із батьків ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду.

Правовий висновок щодо обов`язковості подання висновку органу опіки та піклування при розгляді судом спорів цієї категорії, а також про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору міститься у постанові Верховного Суду від 17 січня 2019 року по справі № 638/18531/16-ц.

Однак, позивачем в позовній заяві не зазначено доказів його звернення до органу опіки та піклування щодо розв`язання спору щодо його участі у вихованні дітей з метою встановлення порядку його участі у спілкуванні та вихованні дітей, тому позивачу до позову необхідно додати рішення органу опіки та піклування про визначення місця проживання дітей з батьком.

Суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідачки, яка як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаною з тим, які вимоги до неї заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Вважаю за необхідне звернути увагу на роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, які викладені у п. 7 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», відповідно до яких позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 175 ЦПК, у зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно з вимогами ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище, протягом десяти днів з дня отримання заявником копії наявної ухвали.

Крім того, вважаю за необхідне попередити позивача, що в разі не усунення порушень закону, допущенних при подачі позовної заяви до встановленого законом строку, позовна заява буде вважатися не поданою, та повернута позивачу.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду з наданням її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості позивачів та відповідачів.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя,

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити недоліки заяви протягом десяти днів з дня отримання копії наявної ухвали.

Роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Арцизького районного суду Гусєва Н.Д.