Провадження № 2/761/2520/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

08 червня 2023 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді: Савицького О.А.,

при секретарі: Габунії Н.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, у якому просить стягнути солідарноз відповідачів на свою користь матеріальну шкоду завдану внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 у сумі 216649,32 грн., витрати на проведення оцінки розміру матеріального збитку в сумі 2500,00 грн., витрати по сплаті судового збору в сумі 2266,49 грн. та витрати на професійну правничу допомогу в сумі 7500,00 грн., а також стягнути на відшкодування моральної шкоди 10000,00 грн.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що їй на праві власності належить 1/2 частина квартири АДРЕСА_1 . 30.12.2020 р. в квартирі АДРЕСА_2 , власниками якої є відповідачі, внаслідок виникнення аварійних режимів роботи в електромережі відбулась пожежа та в результаті її ліквідації відбулось залиття квартири позивача. Крім того, 22.01.2021 р. відбулось повторне залиття квартири позивача, оскільки після пожежі, яка сталась 30.12.2020 р, не було відновлено скління вікон у квартирі АДРЕСА_3 , що спричинило розмерзання опалювального приладу центрального опалення та залиття нижче розташованої квартири АДРЕСА_4 . Внаслідок залиття квартири позивача виникли пошкодження, що потребували ремонту. Оскільки в досудовому порядку відповідачі не відшкодували заподіяну їй матеріальну шкоду, позивач звернулась до суду з даним позовом для захисту своїх порушених прав. Крім того, внаслідок залиття квартири позивача, їй було спричинено моральну шкоду, внаслідок пошкодження її майна, також вона понесла витрати на проведення оцінки розміру матеріального збитку, на професійну правничу допомогу тапо сплаті судового збору.

Ухвалою від 14.07.2021 р. відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін.

Ухвалою від 21.03.2022 р. розгляд справи вирішено продовжити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання.

Ухвалою від 29.08.2022 р. задоволено клопотання представника позивача, залучено до участі у справі ОСОБА_5 як співвідповідача, прийнято до розгляду позовну заяву в новій редакції, а також встановлено сторонам строки для подання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив та заперечення на відповідь на відзив.

Ухвалою від 21.03.2023 р. залучено до участі у справі ОСОБА_4 як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, та встановлено їй строк для подання пояснення щодо позову і відзиву.

Ухвалою від 07.06.2023 р. задоволено клопотання представника позивача та закрито провадження у справі в частині вимог до відповідача ОСОБА_5 .

Позивач в судове засідання не з`явилась, однак на адресу суду надійшла письмова заява її представника, зі змісту якої вбачається, що останній позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити їх у повному обсязі, а також розглянути справу за його відсутності, проти проведення заочного розгляду справи не заперечив.

Третя особа в судове засідання не з`явилась, однак на адресу суду надійшла її письмова заява, зі змісту якої вбачається, що остання проти позовних вимог не заперечила, просила суд розглянути справу за її відсутності.

Відповідачі в судове засідання не з`явились, своїх представників до суду не направили, про дату, час і місце судового розгляду повідомлялись належним чином у встановленому законом порядку, причин неявки не повідомили та відзивів не подали.

Враховуючи, що представник позивача не заперечує проти проведення заочного розгляду справи, при цьому відповідачі, що належним чином повідомлялися про розгляд справи, в судове засідання не з`явились, відзивів не подали, а тому відповідно до вимог ст.ст. 280, 281 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що позивачу ОСОБА_1 на праві приватної власності належить 1/2 частина квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу від 07.07.2016 р. та інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Власником іншої 1/2 частини вказаної квартири є ОСОБА_4 , що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Водночас ОСОБА_4 у своїх письмових поясненнях підтримала позовні вимоги іншого співвласника ОСОБА_1 , яка, як встановлено судом, одноособово утримує квартиру.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 25.01.2021 р. власниками квартири АДРЕСА_2 є відповідачі - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яким належить по 1/2 частині квартири.

Судом встановлено, що 30.12.2020 р. в квартирі АДРЕСА_2 , власниками якої є відповідачі, внаслідок виникнення аварійних режимів роботи в електромережі відбулась пожежа, в результаті ліквідації якої відбулось залиття квартири АДРЕСА_1 , 1/2 частина якої належить позивачу.

Так, згідно листа Шевченківського районного управління ГУ ДСНС України у м.Києві від 12.05.2021 р. № 23/935 та акта про пожежу, зазначено, що ймовірною причиною пожежі, яка сталася в житловій кімнаті квартири АДРЕСА_2 - є виникнення аварійних режимів роботи в електромережі.

Актом залиття від 13.01.2021р. встановлено, що залиття квартири АДРЕСА_4 сталось з розташованої поверхом вище квартири АДРЕСА_3 , яка була залита водою працівниками пожежної служби при ліквідації пожежі 30.12.2020 р. у цій квартирі.

Також судом встановлено, що 22.01.2021 р. відбулось повторне залиття квартири позивача, про що було складено акт залиття від 02.02.2021 р., у висновку якого комісія встановила, що внаслідок недбалого відношення після пожежі, яка сталася 30.12.2020 р., не було відновлено скління вікон у квартирі АДРЕСА_3 , що спричинило розмерзання опалювального приладу центрального опалення та залиття нижче розташованої квартири АДРЕСА_4 .

Внаслідок залиття квартири позивач вимушена була орендувати осушувач повітря 28.01.2021 р. та 08.02.2021 р., вартість оренди якого загалом склала 4320,00 грн., та замовила послугу із вивезення сміття на 2120,00 грн., що підтверджується копіями рахунків та фіскальних чеків.

Оскільки у зв`язку з систематичними затопленнями, а також у зв`язку з тим, що житлова квартира позивача не була придатна для проживання, остання була вимушена тимчасово проживати у чужій квартирі за адресою: АДРЕСА_5 та сплачувати комунальні послуги за цю квартиру, що підтверджується копією довіреності на уповноваження мати вільний доступ та користуватися квартирою. Загальна сума витрат на комунальні послуги становила 4140,32 грн., що підтверджується копіями чеків про сплату.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.2 своєї постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 р. № 6, суди, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідок дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Таким чином, для застосування такої міри відповідальності як відшкодування шкоди потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача шкоди та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Відповідно до звіту про оцінку збитків № 62/21 від 18.02.2021 р., розмір матеріальних збитків, який завданий власнику в результаті залиття квартири АДРЕСА_1 , яке трапилось при ліквідації пожежі 30.12.2020 р. та після розмерзання опалювального приладу центрального опалення квартири АДРЕСА_3 , що трапилось 22.01.2021 р., станом на момент складання звіту, становить 206069,00 грн.

За виготовлення вказаного звіту позивачем сплачено 2500,00 грн., що підтверджується відповідною квитанцією.

Разом з тим, як вже було встановлено судом, позивач внаслідок залиття її квартири понесла також витрати на оренду осушувача повітря в сумі 4320,00 грн., послуги з вивезення сміття в сумі 2120,00 грн., оплату комунальних послуг за квартиру, в якій позивач вимушена була тимчасово проживати, в сумі 4140,32 грн., що підтверджується матеріалами справи.

Таким чином, позивачу внаслідок залиття її квартири було завдано матеріальну шкоду у загальному розмірі 216649,32 грн., що підтверджено дослідженими судом доказами.

На спростування факту заподіяння шкоди (залиття квартири) та визначення розміру матеріального збитку, відповідачами не було надано суду жодного доказу.

Згідно положень ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Як передбачено вимогами ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Оскільки, квартира АДРЕСА_1 належить відповідачам на праві спільної часткової власності, тому останні мають нести відповідальність за завдану позивачу шкоду, внаслідок залиття її квартири, пропорційно розміру частки кожного з них у праві власності, тобто в рівних частках, а не солідарно.

За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності та враховуючи те, що позивачу було заподіяно матеріальну шкоду у вигляді пошкодження належної їй на праві власності квартири, внаслідок її залиття з вини відповідачів, суд приходить до висновку, що позов у частині вимог про відшкодування матеріальної шкоди підлягає частковому задоволенню, а тому вважає за необхідне стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду завдана внаслідок залиття квартири у загальній сумі 216649,32 грн. в рівних частках, а саме по 108324,66 грн. з кожного.

Щодо вимог про відшкодування моральної шкоди, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової ) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав (ст. 23 ЦК України).

Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини (ч. 1 ст. 1167 ЦК України).

Таким чином, оскільки внаслідок залиття, що сталось з вини відповідачів, пошкоджено майно позивача, у зв`язку з чим остання була тривалий час позбавлена можливості вести звичний спосіб життя, були суттєво порушені її життєві плани, так як, проведення вимушеного незапланованого ремонту квартири вимагало значних додаткових зусиль та часу, суд, керуючись ст. ст. 23, 1167 ЦК України, вважає, що позивачу було завдано моральну шкоду, яку з врахуванням обставин справи та тривалості порушеного права, визначає в розмірі 10000,00 грн., яка підлягає стягненню на її користь з відповідачів в рівних частках, а саме по 5000,00 грн. з кожного.

Крім того, відповідно до ст. ст. 133, 141 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню у рівних частках документально підтверджені судові витрати, а саме витрати на проведення оцінки розміру матеріального збиткув сумі 2500,00 грн. (по 1250,00 грн. з кожного), витрати на професійну правничу допомогу в сумі 7500,00 грн. (по 3750,00 грн. з кожного) та витрати по сплаті судового збору в сумі 2266,49 грн. (по 1133,25 з кожного).

Керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 13, 76-81, 133, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 289, 352-355 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 114457 (сто чотирнадцять тисяч чотириста п`ятдесят сім) грн. 91 коп., з яких: 108324 (сто вісім тисяч триста двадцять чотири) грн. 66 коп. - матеріальна шкода, завдана внаслідок залиття квартири; 1250 (одна тисяча двісті п`ятдесят) грн. 00 коп. - витрати на проведення оцінки розміру матеріального збитку; 1133 (одна тисяча сто тридцять три) грн. 25 коп. - витрати по сплаті судового збору; 3750 (три тисячі сімсот п`ятдесят) грн. 00 коп. - витрати на професійну правничу допомогу, а також стягнути на відшкодування моральної шкоди 5000 (п`ять тисяч) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 114457 (сто чотирнадцять тисяч чотириста п`ятдесят сім) грн. 91 коп., з яких: 108324 (сто вісім тисяч триста двадцять чотири) грн. 66 коп. - матеріальна шкода, завдана внаслідок залиття квартири; 1250 (одна тисяча двісті п`ятдесят) грн. 00 коп. - витрати на проведення оцінки розміру матеріального збитку; 1133 (одна тисяча сто тридцять три) грн. 25 коп. - витрати по сплаті судового збору; 3750 (три тисячі сімсот п`ятдесят) грн. 00 коп. - витрати на професійну правничу допомогу, а також стягнути на відшкодування моральної шкоди 5000 (п`ять тисяч) грн. 00 коп.

В решті вимог позов задоволенню не підлягає.

Заочне рішення може бути переглянуте судом за письмовою заявою відповідача поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а також рішення може бути оскаржене позивачем до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: