Справа № 750/7230/22
Провадження № 2/750/131/23
У Х В А Л А

20 квітня 2023 року м. Чернігів

Деснянський районний суд міста Чернігова у складі:

судді секретар за участюСупруна О.П., Стеченко К.Л., представника позивачів адвоката Похілька Я.М., відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про виділ частки майна в натурі та припинення права спільної часткової власності,

в с т а н о в и в :

31.10.2022 представник позивачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 адвокат Похілько Я.М. звернувся до Деснянського районного суду м. Чернігова з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , в якому, уточнивши позовні вимоги, просить:

- у порядку поділу виділити ОСОБА_5 та ОСОБА_2 в натурі частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: кухню 1-1, площею 9,3 кв.м, ванну 1-2, площею 5,5 кв.м, кімнату 1-3, площею 12,5 кв.м, кімнату 1-4, площею 28,8 кв.м, коридор 1-5, площею 9,8 кв.м, кімнату 1-6, площею 11,0 кв.м, частину кімнати 3-6, площею 8,9 кв.м, ґанок, площею 3,9 кв.м;

- припинити право спільної часткової власності ОСОБА_5 та ОСОБА_2 на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Чернігова від 15.11.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 24.01.2023 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні представник позивачів позов підтримав.

Відповідач ОСОБА_1 у судовому засіданні позов не визнала та наполягала на закритті провадження у справі за відсутністю предмета спору.

Позивачі, відповідач ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилися, про час і місце розгляду справи оповіщені належним чином, про причини неявки суду не повідомили. Відповідач ОСОБА_4 у заяві від 02.12.2022 позовні вимоги визнав у повному обсязі.

Заслухавши пояснення представника позивачів, відповідача ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що згідно договору дарування від 01.10.2008, посвідченого приватним нотаріусом Чернігівського міського нотаріального округу Красногором О.В., зареєстровано в реєстрі за № 8203, ОСОБА_6 та ОСОБА_2 на праві власності належить по 6/25 будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 45).

Отже, загальна частка спірного будинку, що належить на праві власності ОСОБА_5 та ОСОБА_2 становить 12/25 частин.

Відповідачам ОСОБА_4 та ОСОБА_1 належить 2/25 та 11/25 частки спірного будинку відповідно.

05.03.2021 ОСОБА_6 змінили прізвище на « ОСОБА_7 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с. 18).

Позивачі зазначили, що внаслідок здійснення ремонтних робіт у спірному будинку та будівництва надвірних споруд, розмір ідеальних та реальних часток не співпадають.

Загальна площа будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , становить 154,4 кв.м, при цьому 12/25 частин належать на праві власності ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .

Як убачається з висновку експерта будівельно-технічного дослідження щодо визначення варіанту виділу 12/25 частин домоволодіння АДРЕСА_2 від 27.09.2022 С-22025, складеного Експертною фірмою «Еталон», є технічна можливість для поділу та припинення спільної часткової власності домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідним варіантом поділу ОСОБА_6 та ОСОБА_2 (першій стороні) на 12/25 частини пропонується частина житлового будинку з прибудовами: кухня 1-1 (внутрішня площа - 7,9 кв.м), ванна 1-2 (внутрішня площа 4,4 кв.м), кімната 1-3 (внутрішня площа 8 кв.м), кімната 1-4 (внутрішня площа 4,2 кв.м) коридор 1-5 (внутрішня площа 17,7 кв.м), кімната 1-6 (внутрішня площа 8,6 кв.м), частина кімнати 3-6 (внутрішня площа 8,9 кв.м), ґанок площею 3,9 кв.м. Дійсна (ринкова) вартість домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , становить 728 534 грн. Ринкова вартість частини будинку, що пропонується до виділу (12/25) складає 352 384 грн. Сума в розмірі 2 688 грн підлягає грошовій компенсації іншим співвласникам домоволодіння в рівних долях для порівняння ідеальних частин у вартості домоволодіння. Варіант виділу частини житлового будинку з господарськими будівлями пропонується відповідно до фактично складеного користування житловим будинком, при якому у кожного улаштований окремий вхід, в наявності окрема кухня, окремий санвузол, окремі системи опалення, окремі технічні комунікації.

З метою досудового врегулювання даного спору відповідачам ОСОБА_4 14.10.2022, та ОСОБА_1 12.10.2022, позивачами направлено листи щодо узгодження-виділення в натурі частини будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , однак відповідачами пропозицію позивачів проігноровано.

Разом з тим, Управління архітектури та містобудування Чернігівської міської ради на виконання ухвали Деснянського районного суду м. Чернігова від 30.03.2023 в листі від 08.04.2023 № 01-09/20 надало такий висновок: «Керуючись постановами Кабінету Міністрів України від 19.04.2022 № 473 «Про затвердження Порядку виконання невідкладних робіт щодо ліквідації наслідків збройної агресії Російської Федерації, пов`язаних із пошкодженням будівель та споруд», від 19.04.2022 № 474 «Про затвердження Порядку виконання робіт з демонтажу об`єктів, пошкоджених або зруйнованих внаслідок надзвичайних ситуацій, воєнних дій або терористичних актів», від 12.04.2017 № 257 «Про затвердження Порядку проведення обстеження прийнятих в експлуатацію об`єктів будівництва» зі змінами, роз`ясненням Міністерства розвитку громад та територій України від 26.04.2022 «Про особливості проведення обстеження пошкоджених або зруйнованих будівель та споруд», з метою організації обстеження зруйнованих та пошкоджених об`єктів на території міста Чернігова внаслідок збройної агресії Російської Федерації на підставі розпорядження міського голови від 29.04.2022 «Про створення комісії з організації обстеження зруйнованих та пошкоджених об`єктів» комісією за участю спеціалістів управління архітектури та містобудування Чернігівської міської ради з травня 2022 року і по цей час здійснюється комісійні візуальні (попередні) огляди зруйнованих та пошкоджених об`єктів, за результатами яких складаються відповідні акти візуального огляду пошкодженого об`єкту. Так, 24.05.2022 та 25.05.2022 здійснено візуальний (попередній) огляд домоволодіння АДРЕСА_2 . Інформацію про об`єкт під час огляду надано співвласниками домоволодіння (заявили що проживають в домоволодінні окремо та виявили бажання скласти окремі відповідні акти): ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . У процесі візуального (попереднього) огляду домоволодіння встановлена інформація для внесення до відповідних актів, в тому числі кількість осіб, що проживає, працює або отримує послуги за зареєстрованою адресою, орієнтовна загальна площа, площа та відсоток руйнування, причина руйнування і т.д. За результатами вказаних дій складено акт № 1315 візуального огляду пошкодженого об`єкта та акт № 1407 візуального огляду пошкодженого об`єкта відповідно (засвідчені копії додаються), відповідно до яких житловий будинок АДРЕСА_2 зруйнований на 100% та реконструкції не підлягає. Зі слів власників дата руйнування домоволодіння - 18.03.2022 та 25.03.2022 відповідно. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (інформаційна довідка № 309966759 від 16.09.2022, наявна в матеріалах судової справи № 750/7230/22), яка є точною і остаточно зареєстрованою на момент руйнування, загальна площа будинку складає 154,4 кв.м».

До висновку суду надано акти візуального огляду пошкодженого об`єкта № 1407 від 25.05.2022 та № 1315 від 24.05.2022, складені комісією, утвореною розпорядженням Чернігівської міської ради від 29.04.2022 № 39-р.

Частинами першою та другою статті 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі за текстом ЦПК України) визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, частини першої статті 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання належних їй прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Верховний Суд у постанові № 909/243/18 від 14.09.2021 акцентував увагу на відмінностях між поняттями «предмет спору» та «предмет позову». Зокрема, зазначив, що предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносин, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Отже, як убачається з висновку Управління архітектури та містобудування Чернігівської міської ради в листі від 08.04.2023 № 01-09/20, об`єкт спірних правовідносин, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між сторонами, а саме житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , зруйнований на 100% та реконструкції не підлягає.

Заперечення представника позивача щодо факту знищення предмета спору не підтверджені будь-якими доказами.

При цьому, суд не бере до уваги висновок експерта Експертної фірми «Еталон» будівельно-технічного дослідження щодо визначення варіанту виділу 12/25 частин домоволодіння АДРЕСА_2 від 27.09.2022 С-22025, оскільки він складений експертом, який не має відповідної кваліфікації, без огляду об`єкта дослідження, про що зазначено самим експертом у судовому засіданні, а висновки щодо розмірів виділених співвласникам в натурі приміщень ґрунтуються не на розмірі їх ніх ідеальних часток у праві власності на домоволодіння, а вартості цих часток.

Статтею 346 ЦК України передбачені підстави припинення права власності на майно, яке припиняється, зокрема, у разі знищення майна.

Згідно зі статтею 349 ЦК України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, право власності на майно припиняється в разі його знищення.

Аналіз зазначеної норми права дає підстави для висновку про те, що власник за своїм бажанням має право визначити фактичну та юридичну долю речі. Знищення майна належить до таких способів припинення права власності, коли власник за своїм бажанням, добровільно припиняє своє право власності, або ж право власності припиняється поза волею власника в результаті випадку, непереборної сили або неправомірних дій інших осіб.

Умовами для припинення права власності на знищене нерухоме майно згідно з даною статтею, є наявність встановленого факту знищення майна.

Документами, які підтверджують знищення майна, можуть бути матеріали технічної інвентаризації, що засвідчують факт знищення майна, довідки органів внутрішніх справ України, акт про пожежу, офіційні висновки інших установ або організацій, які відповідно до законодавства уповноважені засвідчувати факт знищення майна тощо.

Перелік документів, на підставі яких можна встановити факт знищення майна, не є вичерпними.

Пунктом 75 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015

№ 1127 передбачено, що для державної реєстрації припинення права власності на об`єкт нерухомого майна, об`єкт незавершеного будівництва у зв`язку з його знищенням подаються: 1) документ, відповідно до якого підтверджується факт такого знищення; 2) документ, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна (крім випадків, коли право власності на такий об`єкт вже зареєстровано в Державному реєстрі прав або коли такі документи було знищено одночасно із знищенням такого об`єкта).

Відповідно до частини першої статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - це офіційне визнання та підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Тобто, державна реєстрація не є способом набуття чи припинення права власності. Вона виступає лише засобом підтвердження фактів набуття чи припинення прав власності на нерухоме майно або інших речових прав.

Запис в реєстрі не являється документом, який встановлює факт знищення майна, а вноситься державним реєстратором на підставі поданих йому документів, які свідчать про знищення майна, за заявою власника майна.

При цьому, наявність такого запису станом на дату прийняття оскаржуваних судових рішень, вже не була обов`язковою, оскільки положення частини другої статті 349 ЦК України було виключено з набранням чинності Кодексом України з процедур банкрутства від 18.10.2018 №2597-VІІІ, який введено в дію з 21.10.2019.

Таких висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 25.03.2021 № 588/249/20.

З урахуванням вищевикладеного, суд доходить висновку про відсутність предмета спору, а саме будинку АДРЕСА_2 , що за приписом пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України має наслідком закриття провадження у справі.

Керуючись статтями 141, 255, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Провадження у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про виділ частки майна в натурі та припинення права спільної часткової власності закрити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 25.04.2023

Суддя