Справа №303/3431/23 2/303/531/23
У Х В А Л А І м е н е м У к р а ї н и
21 квітня 2023 року м.Мукачево
Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Монич В.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення першкод користування майном, поділ майна -

Позивач ОСОБА_1 , інтереси якої представляє ОСОБА_3 , звернулась до Мукачівського міськрайонного суду з вищевказаним позовом, згідно з яким просить :
1.Поділити квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 120 м.кв виділивши ОСОБА_1 в користування 30,5 м. кв. загальної площі що становить 1/4 від всього нерухомого майна, 1/2 сараю літера «В», 1/2 споруд №1-3, частини мощення загального двору.
2.Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_2 на спірну квартиру.
3.Визначити межі та порядок користування земельними ділянками між співвласниками вказаної житлової квартири відповідно до часток у ньому;
4.Зобов`язати ОСОБА_2 усунути перешкоди в користуванні та розпоряджанні належною ОСОБА_1 на праві власності 1/3 частиною квартири АДРЕСА_1 .
Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху для усунення недоліків, з наступних підстав.
Вбачається, що предметом позову, з яким позивач звернулася до суду, є дві вимоги майнового характеру та дві вимоги немайнового характеру, які оформлені в чотири окремі вимоги. Відповідно, кожна з таких вимог є об`єктом справляння судового збору.
При цьому, позивачем надано до суду оригінал квитанції про сплату судового збору за подання позову до суду немайнового характеру на суму 1073, 60 гривень. Проте, відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір в розмірі 1073, 60 гривень. А тому, позивачу необхідно зазначити, яким чином нею було розраховано розмір сплаченого нею при подачі позову до суду судового збору.
Разом з тим, відповідно до ч. 3 п. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову.
Згідно з положеннями ст.181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (ст. 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності, та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Так , позивачем в поданій позовній заяві висунуто вимоги про виділ в натурі майна, що належить сторонам у справі на праві спільної часткової власності.
Спірні правовідносини регулюються ст. 364 ЦК України і складають зміст права спільної власності, як це регламентовано Книгою 3 Розділом 1 Главами 23, 26 ЦК України.
Отже, між сторонами виник спір з приводу нерухомого майна, який за своїм правовим змістом є майновим й зокрема стосується виділення в натурі частини з цього майна. Зазначене стосується здійснення права спільної часткової власності.Наслідком виділення частки з нерухомого майна в натурі є припинення права спільної часткової власності. Отже, посилання представника позивача на те, що поданий позов має немайновий характер є не обгрунтованими.
Відповідно до вимог п.п. 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості, у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.
Згідно п. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Законом України «Про судовий збір» визначені правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.
Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно п.п.1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем судовий збір справляється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру від прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів від прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи вищевикладене, суд звертає увагу позивача, що ціна позову має бути визначена виходячи з суми дійсної вартості спірного нерухомого майна, на час звернення до суду.
Враховуючи те, що даний позов підлягає грошовій оцінці, позивачем в порушення ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України не зазначено дійсну вартість на день подання позову, тому суд попередньо визначає судовий збір за вимоги майнового характеру у розмірі 13 420,00 гривень (5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб), або ж у разі обґрунтованих підстав для визначення ціни позову в іншому розмірі позивачу слід надати суду документи, підтверджуючі дійсну вартість вказаноо об`єкту нерухомості на день подання позову.
Судом встановлено, що до позовної заяви додано квитанцію про сплату частини судового збору у розмірі 1073, 60 гривень.
Таким чином, позивачу необхідно доплатити судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 12 346, 40 гривень.
Крім того, встановлено, що позивачем до позовної заяви не додано документ, що підтверджує право власності на квартиру АДРЕСА_1 (витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності) на момент подачі позову до суду.
Отже, позивачу слід надати суду документ, що підтверджує право власності на квартиру АДРЕСА_1 (витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності) на момент подачі позову до суду, а також доплатити судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 12 346, 40 гривень.
Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.
З урахуванням викладеного вище, позивачу необхідно визначити ціну позову для позовних вимог майнового характеру, подати докази на підтвердження дійсної вартості спірного нерухомого майна та сплатити судовий збір за дві вимоги майнового характеру, одну вимогу немайнового характру відповідно до ставок, визначених Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :
Позовну заяву залишити без руху.
Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків вказаних у мотивувальній частині цієї ухвали протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.
Копію даної ухвали вручити позивачу.
Наслідки невиконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху передбачені частиною третьою ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мукачівського міськрайонного суду В.О.Монич