Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/398/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2023 року Ржищівський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді - Юрченка С.О.,

секретаря - Папенко О.О.,

за участі:

позивачки - ОСОБА_1 (не з`явилась),

представника позивачки - ОСОБА_2 ,

відповідача - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області заяву відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Ржищівського міського суду Київської області від 15 лютого 2023 року ухваленого у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Ржищівського міського суду Київської області від 15 лютого 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики задоволено у повному обсязі, стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 , заборгованість за договором позики у розмірі 275 125 грн. 29 коп. та витрати на відшкодування судового збору у розмірі 2751 грн 25 коп.

Відповідач ОСОБА_3 не погоджуючись з рішенням суду, подав заяву про перегляд заочного рішення. Заява мотивована тим, що відповідач не з`явився в судове засідання, на якому було ухвалено спірне рішення та не повідомив про причини своєї неявки відносно цього засідання виходячи з того, що він взагалі не знав про існування судового процесу, оскільки у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України з фактичним веденням бойових дій, для відповідача виникла термінова необхідність виїзду за межі Київської області для забезпечення безпеки своєї малолітньої дитини, у зв`язку з чим відповідач перебував за межами Київської області з 26 лютого 2022 року по 07 березня 2023 року і особисто не отримав інформації про наявність судової справи та жодної повістки про дату, час і місце проведення судового засідання, що підтверджується відсутністю його особистого підпису про отримання вищезазначених процесуальних документів. Про існування справи № 374/398/22 відповідач дізнався 08 березня 2023 року шляхом отримання копії заочного судового рішення. Окрім вищевикладеного, в матеріалах справи не містяться зворотні повідомлення про те, що відповідач сповіщений належним чином. Судова повістка про час та дату засідання, в порушення ч. 5 ст. 128 ЦПК України, враховуючи умови воєнного стану, не була вручена відповідачу з таким розрахунком, щоб він мав достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи. А тому відповідач не був повідомлений про судовий розгляд, відповідно не міг подати заперечення на позовну заяву та надати пояснення на час ухвалення судового рішення. В заяві відповідач просить поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, переглянути заочне рішення Ржищівського міського суду Київської області у справі № 374/398/22 від 15 лютого 2023 року, скасувавши його і призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

У судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилась, про слухання справи повідомлена належним чином.

У судовому засіданні представник позивачки ОСОБА_2 проти заяви про перегляд заочного рішення заперечив.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_3 заяву про перегляд заочного рішення підтримав, просив переглянути заочне рішення Ржищівського міського суду Київської області у справі № 374/398/22 від 15 лютого 2023 року, скасувавши його.

Згідно із частиною 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

За змістом ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

У частині 1 статті 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши зібрані по справі докази й перевіривши доводи відповідача, а також матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає, а заочне рішення не підлягає скасуванню, оскільки причини неявки відповідача до суду не є поважними, відзив на позовну заяву не подавався, а в заяві відсутні посилання на докази, які не долучені до матеріалів справи, але могли б мати істотне значення для правильного вирішення справи, що є однією з обов`язкових умов скасування заочного рішення згідно ст. 288 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до ч. 2 ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Враховуючи рішення ЄСПЛ у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» ( № 12307/16), яким визначено, що якщо повістку було направлено за однією з відомих адрес, а особа ухиляється від її отримання то особа може стежити за ходом справи з офіційних джерел, таких як веб - сторінка суду, а тому права такої особи щодо розгляду справи у його відсутності, порушені не були.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя.

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також, Рішенням Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Як встановлено з матеріалів справи, відповідач про судові засідання повідомлявся належним чином. Позовну заяву з додатками та ухвалою про відкриття спрощеного позовного провадження відповідач отримав 31 січня 2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 788 від 25 січня 2023 року ( а.с. 33), однак не скористався своїм правом на подання відзиву, а тому справу було розглянуто на підставі наявних у ній доказів.

Крім того, відповідач ОСОБА_3 був обізнаний про наявність у провадженні суду справи про стягнення заборгованості за договором позики, про що свідчать довідки про отримання ним СМС-повідомлень від 24 січня 2023 року та від 03 лютого 2023 року (а.с.26, 35).

А тому, відповідач мав достатньо часу та можливостей з`явитись до суду особисто, скористатись правовою допомогою або надали відзив та відповідні докази на обґрунтування своєї позиції, проте таким правом не скористався, тому суд приходить до висновку, про відсутність поважності неявки в судові засідання та підстав для скасування заочного рішення.

Крім того, відповідач не надав будь-яких доказів виїзду та перебування за межами Київської області в зазначений ним період.

Крім того, заявник не надав суду доказів, які б спростовували викладені в рішенні суду висновки, які ґрунтуються на матеріалах справи, тому суд вважає, що всупереч вимогам ч. 1 ст. 288 ЦПК України відповідачем не вказано на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, які б були враховані судом при вирішенні спору. Фактично доводи відповідача зводяться до незгоди з судовим рішенням.

Згідно із ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного, та керуючись ст. 13, 89, 259, 260, 287, 288 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Ржищівського міського суду Київської області від 15 лютого 2023 року ухваленого у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя