У Х В А Л А
24.04.2023 Справа №285/5946/22

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області у складі судді Позняка В.М., розглянувши у порядку письмового провадження заяву Військової частини НОМЕР_1 про виправлення описки в ухвалі Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 08 лютого 2023 року про відкриття провадження у цивільній справі № 285/5946/22 за позовною заявою Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регресу, -

в с т а н о в и в:
ТВО командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про виправлення описки, в якій просить виправити допущену описку в ухвалі Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 08 лютого 2023 року про відкриття провадження у справі за позовною заявою Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регресу, а саме просив вказати в ухвалі суду по батькові відповідача « ОСОБА_3 » замість « ОСОБА_4 ».

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлення вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Вирішуючи заяву про виправлення описки, суд бере до уваги такі обставини:

Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 08 лютого 2023 року відкрито провадження у цивільній справі за позовною заявою Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регресу.
Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно пункту 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Верховний Суд в постанові від 14 січня 2019 року по справі № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. Верховний Суд зауважив, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.
Крім того, виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі № 6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.
Оглянувши матеріали справи № 285/5946/22 судом встановлено, що в позовній заяві, а саме - в даних про сторін та в прохальній частині, по батькові відповідача зазначено « ОСОБА_4 ».
Описка як помилка в судовому рішенні визначається за такими ознаками: (1) це механічна помилка, якої припустився сам суд, а не учасник справи; (2) описка є мимовільною, випадковою помилкою суду, допущеною під час письмово-вербального викладення змісту рішення; (3) до описок не належать помилки, наявні в наданих суду документах (тобто допущені іншими учасниками справи, хоча вони і призводять, як наслідок, до неправильного цитування судом, однак не є описками в розумінні процесуального закону).
Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: (1) вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); (2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; (3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).
З огляду на викладене не можна віднести до описок помилки, які (1) допустив не суд, а інший учасник судового процесу, та (2) наявні в наданих суду документах.
Отже, наведене вище свідчить, що не є опискою випадок, коли суд дослівно процитував у своєму рішенні зміст процесуального документа (позовної заяви) чи письмового доказу, наявного в матеріалах справи.
Аналогійчна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11, згідно якої суд може виправити лише ті описки та арифметичні помилки, яких він сам припустився.
Ті ж помилки, які були допущені самим позивачем при написанні позовної заяви, можуть бути усунені шляхом подання до суду заяви про уточнення позовних вимог.
Враховуючи те, що дані щодо зазначення по батькові відповідача викладено так, як і позивачем у позовній заяві, від так, помилку, яку просить виправити позивач, і яка була допущена ним самим у позовній заяві, не можна віднести до описок, які підлягають виправленню в порядку ст. 269 ЦПК України.

За вказаних обставин, заява Військової частини НОМЕР_1 про виправлення описки в ухвалі Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 08 лютого 2023 року про відкриття провадження у цивільній справі № 285/5946/22 не підлягає до задоволення.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 269, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, -

у х в а л и в:

В задоволенні заяви Військової частини НОМЕР_1 про виправлення описки в ухвалі Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 08 лютого 2023 року про відкриття провадження у цивільній справі № 285/5946/22 за позовною заявою Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регресу відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Тернопільського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у 15-денний строк з дня проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий суддяВ. М. Позняк