Справа № 293/520/23
Провадження № 2/293/257/2023
УХВАЛА

24 квітня 2023 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л. В., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 ( адреса: АДРЕСА_1 )

до ОСОБА_2 ( адреса: АДРЕСА_2 )

про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , за змістом якого просить:

- розтлумачити заповіт ОСОБА_3 , посвідчений нотаріусом Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області Пилипчуком В.І., 06 червня 2008 року, зареєстрований в реєстрі за № 1849, як такий, що стосується спадкоємця ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка виступає позивачем по даній справі;

- визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк на протязі одного місяця для подачі до приватного нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її мачухи ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Оглянувши позовні матеріали на предмет відповідності їх нормам Цивільного процесуального кодексу України, які регулюють порядок дотримання заявником вимог щодо подачі та форми позовної заяви, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За приписами ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» у 2023 році прожитковий мінімум працездатних осіб з працездатних осіб: з 1 січня становить 2684 гривні.

Частиною 3 ст. 6 цього Закону передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зі змісту прохальної частини позовної заяви видно, що позивач звертаючись до суду та заявила дві вимоги немайнового характеру - розтлумачити заповіт та визначити додатковий строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Таким чином з урахуванням заявлених вимог позивач при звернені до суду мала сплатити судовий збір у розмірі 2147,20 грн.

Проте, при звернені до суду позивач надала докази про сплату судового збору лише в розмірі 1073,60 грн.

За вказаних обставин позивач у складі додатків до позовної заяви не подав доказів сплати судового збору у законодавчо встановленому розмірі.

Крім того, вимогами ст. 1256 ЦК України передбачено, що тлумачення заповіту може бути здійснене після відкриття спадщини самими спадкоємцями. У разі спору між спадкоємцями тлумачення заповіту здійснюється судом відповідно до статті 213 цього Кодексу.

Всупереч вищезазначеним нормам у позові не зазначені обставини, якими позивач обґрунтовує вимоги, що стосуються спору між спадкоємцями щодо тлумачення заповіту, який є підставою для звернення до суду у відповідності до положень ст. ст. 213,1256 ЦК України.

Відповідно до п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, позивач мотивуючи позовні вимоги вказує, що ОСОБА_2 , як онука померлої ОСОБА_3 , прийняла спадщину, але будь яких доказів з даного приводу суду не надано.

Згідно тексту позовної заяви позивач зазначає, що потрібно витребувати копію спадкової справи від нотаріуса для уточнення аргументів позову. Однак, позивач належно оформленого клопотання про витребування таких доказів з урахуванням норм ст. 84 ЦПК України не подав.

Суд звертає увагу позивача, що згідно чч.1,2 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Положеннями ч. 1ст. 185 ЦПК України, зазначено, що суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статей 175і177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладені вище обставини суд дійшов висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Керуючись ст.ст. 84,175,177,185, 259-261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків заяви, вказаних у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Людмила ЛОСЬ