Справа № 686/6963/23
Провадження № 2/686/2956/23
УХВАЛА

24 квітня 2023 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області в складі :

судді Заворотної О.Л.,

секретаря судового засідання Сікори Ю.В.

з участю представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

представника відповідача Закупненської селищної ради Панасюк О.О.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі у суду в м. Хмельницький цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , Закупненської селищної ради про визнання заповіту недійним,

встановив:

ОСОБА_4 звернулась до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовом до ОСОБА_5 , Закупненської селищної ради про визнання заповіту недійним.

Ухвалою суду від 22.03.2023 відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 подала клопотання про залишення позовної заяви без руху, оскільки вказана заява підписана представником позивача за нотаріально посвідченою довіреністю, разом з тим представник не є адвокатом, а оскільки справа розглядається в порядку загального позовного провадження, заява підписана особою, яка не має повноважень.

Представник позивача в судовому засіданні щодо клопотання представника заперечив, оскільки позовна заява підписана представником на підставі нотаріально посвідченої заяви, під час розгляду справи інтереси позивача представляє адвокат.

Представник відповідача Закупненської селищної ради Панасюк О.О. при розгляді клопотання покладається на думку суду.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 7 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частинами 1, 2 ст. 174 ЦПК України визначено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовні заява, відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення, пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Згідно ч.1-2 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмету спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, які законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до частин першої, другої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини зауважив, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (SHISHKOV v. RUSSIA, N 26746/05, § 110, ЄСПЛ, від 20 лютого 2014 року).

Відповідно до частини першої статті 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Тлумачення частини першої статті 47 ЦПК України свідчить, що процесуальну дієздатність має, зокрема, фізична особа, яка досягла повноліття.

Положеннями ст. 244 ЦК України передбачено, що представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Представництво за довіреністю може ґрунтуватися на акті органу юридичної особи. Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі.

Згідно п.1 ч.1 ст. 62 ЦПК України, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.

З матеріалів справи вбачається, що Качур О.Ф. нотаріально посвідченою довіреністю від 17.02.2023р. уповноважила ОСОБА_6 представляти її інтереси (бути її представником) у всіх судах, передбачених Законом України «Про судоустрій і статус суддів», з правом подання позову до суду, з усіма процесуальними правами та обов`язками, які надано законом позивачу…

За таких обставин, суд, з урахуванням висновків, викладених в постанові ВС від 15.01.2020р. по справі №761/35015/17 дійшов висновку, що ОСОБА_6 мав достатньо повноважень на підписання та подання позовної заяви від імені ОСОБА_4 . Крім цього, представництво позивача ОСОБА_4 в суді здійснює адвокат Шамрай В.В.

Таким чином, у задоволенні заяви представника відповідача про залишення позову ОСОБА_7 без руху, слід відмовити за безпідставністю.

Керуючись ст.ст. 47, 62, 174, 177 Цивільного процесуального кодексу України, ст. 244 ЦК України, суд -

постанови:

В клопотанні представника відповідача ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без руху - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: