Постанова

Іменем України

12 квітня 2023 року

м. Київ

справа № 127/27593/21

провадження № 61-12309св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д.

суддів: Воробйової І. А., Гулька Б. І., Коломієць Г. В., Лідовця Р. А. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Маяк-2»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Вінницького апеляційного суду від 01 грудня 2022 року у складі колегії суддів: Оніщука В. В., Шемети Т. О., Копаничук С. Г.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У жовтні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Маяк-2» (далі - ОК «ЖБК «Маяк-2») про визнання незаконними дій, зобов`язання вчинити певні дії.

В обґрунтування позову вказав, що він є власником квартири АДРЕСА_1 і споживачем послуги з управління будинком, що з 21 березня 2018 року надається відповідачем.

Вказував, що у порушення вимог Закону України «Про житлово-комунальні послуги» відповідач не забезпечив належні умови проживання мешканців будинку та не провів обстеження можливості надійної та безпечної експлуатації не введеного в експлуатацію нежитлового приміщення площею 510,3 кв. м, що може призвести до техногенної ситуації у житловому будинку.

Враховуючи зазначене, позивач просив суд визнати порушення його прав як споживача житлової послуги з управління багатоквартирним будинком на АДРЕСА_2 та ухвалити рішення, яким: визнати незаконними дії виконавця цієї послуги ОК «ЖБК «МАЯК-2»; зобов`язати ОК «ЖБК «МАЯК-2» забезпечити виготовлення (відновлення) відсутньої технічної документації на вказаний багатоквартирний будинок у відповідності до Переліку технічної документації на багатоквартирний будинок, який було визначено Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 17 липня 2018 року № 176, у тому числі документів щодо введення в експлуатацію всіх приміщень багатоквартирного житлового будинку; зобов`язати ОК «ЖБК «МАЯК-2» забезпечити надання безпечної та якісної послуги з управління багатоквартирним будинком відповідно до положень 10, 11 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461; провести технічне обстеження не введеного в експлуатацію нежитлового приміщення площею 510,3 кв. м багатоквартирного житлового будинку щодо визначення можливості або неможливості його надійної та безпечної експлуатації.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 06 червня 2022 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення суду мотивовано тим, що обраний позивачем спосіб захисту не є ефективним, оскільки перелік технічної документації на багатоквартирний будинок, на який здійснює посилання позивач, було затверджено Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 17 липня 2018 року № 176, тобто після набуття права власності, як ОСОБА_1 у вересні 2005 року, так і ОСОБА_2 у листопаді 2017 року.

Короткий зміст судових рішень судів апеляційної та касаційної інстанцій

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 01 липня 2022 року визнано, що заявлений ОСОБА_1 відвід судді Ковальчука О. В. у цій справі є діями, що суперечать завданню цивільного судочинства та є зловживанням процесуальними правами.

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Ковальчука О. В. залишено без розгляду.

Застосовано до ОСОБА_1 заходи процесуального примусу у вигляді штрафу в розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2 481,00 грн, та стягнуто з нього вказану суму в дохід Державного бюджету України.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 13 липня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 06 червня 2022 року повернуто особі, яка її подала.

Постановою Верховного Суду від 14 вересня 2022 року касаційні скарги ОСОБА_1 задоволено.

Ухвали Вінницького апеляційного суду від 01 липня 2022 року та від 13 липня 2022 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції (провадження № 61-6270св22).

Постановою Вінницького апеляційного суду від 01 грудня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 06 червня 2022 року скасовано та ухвалено нове судове рішення.

У задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Скасовуючи рішення районного суду про відмову в позові й відмовляючи з інших правових підстав, апеляційний суд зазначив, що ОСОБА_1 не було подано позов до належного відповідача - власника нежитлового приміщення, а також він не заявляв клопотання про залучення власника, як співвідповідача, оскільки власником спірного майна є ОСОБА_2 , тому ОК «ЖБК «Маяк-2» є неналежним відповідачем.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у грудні 2022 року до Верховного Суду, ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить постанову Вінницького апеляційного суду від 01 грудня 2022 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Додаткові пояснення до касаційної скарги ОСОБА_1 Верховний Суд залишає без розгляду, оскільки вони всупереч частини першої статті 398 ЦПК України подані поза межами строку на касаційне оскарження.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції не забезпечив повного та всебічного розгляду справи, не дослідив подані сторонами докази, не відповів на всі доводи позовної заяви, фактично не вирішив спір між сторонами.

Апеляційний суд не звернув уваги на те, що відповідач не забезпечив належні умови проживання співвласників будинку, не провів обстеження щодо можливості або неможливості надійної та безпечної експлуатації невведеного до експлуатації нежитлового приміщення, що може призвести до техногенної ситуації в житловому будинку.

Суд не звернув уваги на те, що спірне приміщення незаконно використовується під магазин.

Вважає, що Верховним Судом постановою від 14 вересня 2022 року у цій справі вже було встановлено, що ОК «ЖБК «МАЯК-2» є належним відповідачем у цій справі, що було проігноровано апеляційним судом.

Вказує, що судовим рішенням апеляційного суду йому, фактично, перешкодили доступу до правосуддя.

Відзив на касаційну скаргу відповідач до суду не подав .

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного від 10 січня 2023 року відкрито провадження у справі та витребувано її із суду першої інстанції.

07 лютого 2023 року справа надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 03 квітня 2023 року справу призначено до розгляду.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу 22 вересня 2005 року за реєстровим № 6325, що підтверджується реєстраційним посвідченням від 27 вересня 2005 року.

Згідно з рішенням Третейського суду від 27 червня 2008 року власником нежитлового приміщення, площею 510,3 кв. м у підвальному, на першому та другому поверхах житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , щодо якого виник спір, є ОСОБА_2 .

Вказана обставина також встановлена рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 20 листопада 2019 року у справі № 127/21665/19, яке залишено без змін постановою Вінницького апеляційного суду від 09 січня 2020 року і постановою Верховного Суду від 27 жовтня 2020 року та яким було відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , державного реєстратора Комунального підприємства «Вінницьке міське бюро технічної інвентаризації» Яковишеної О. Б. про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

У вказаному рішенні встановлено, що згідно з інформаційної довідки Державного реєстру речових прав на нерухоме від 11 грудня 2017 року №1 07087203, 01 листопада 2017 року державний реєстратор Яковишена О. Б. здійснила державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, а саме, зареєструвала за ОСОБА_2 право власності на нежитлове вбудовано-прибудоване приміщення промтоварного магазину, загальною площею 510,3 кв. м, за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101), номер запису про право власності: 23165079; підстава виникнення права власності: технічний паспорт, серія та номер: б/н, виданий 27 вересня 2017 року, видавник: КП «ВМБТІ»; витяг з рішення, серії та номер 2419, виданий 26 жовтня 2017 року, видавник: виконавчий комітет Вінницької міської ради; довідка, серія та номер: 7106, виданий 01 листопада 2017 року, видавник: КП «Вінницьке МБТІ»; рішення Третейського суду, серія та номер: б/н, виданий 27 червня 2008 року, видавник Третейський суддя Лабінова Н. П.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Підставою касаційного оскарження зазначеного судового рішення ОСОБА_1 вказує неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме застосування апеляційним судом норм права без урахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 07 жовтня 2020 року у справі № 705/3876/18 та від 14 вересня 2022 року у справі № 127/27593/21, що передбачено пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Касаційна скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до вимог частин першої та другої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно із частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Судове рішення суду апеляційної інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

Частиною першою статті 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із частиною першою статті 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частинами першою та другою статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Встановивши, що власником нежитлового приміщення у багатоквартирному житловому будинку на АДРЕСА_2 , щодо якого виник спір, є особа, до якої позов пред`явлено не було, - ОСОБА_2 , суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 через незалучення вказаної особи співвідповідачем.

Доводи касаційної скарги про те, що саме ОК «ЖБК «Маяк-2» є єдиним належним відповідачем у справі, є необґрунтованими. Судом апеляційної інстанції було правильно вказано, що, фактично, предметом заявленого ОСОБА_1 позову є вимоги про захист його прав, як споживача житлової послуги з управління багатоквартирним будинком, зокрема щодо обставин невведення до експлуатації нежитлового приміщення, площею 510,3 кв. м у підвальному, на першому та другому поверхах житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , а власником цього майна є інша особа та без її участі у справі неможливо вирішувати відповідний позов.

Апеляційний суд правильно послався на постанову Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, в якій суд дійшов висновку, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Посилання заявника на те, що постановою Верховного Суду від 14 вересня 2022 року у цій справі було визначено, що саме ОК «ЖБК «Маяк-2» є належним відповідачем у справі, є помилковим, оскільки Верховним Судом не вирішувалася справа по суті, а предметом касаційного оскарження була процесуальна ухвала.

Інші доводи касаційної скарги зводяться до незабезпечення апеляційним судом повного та всебічного розгляду справи по суті спору, що є безпідставним, оскільки апеляційним судом відмовлено у позові, який було заявлено до неналежного відповідача, а тому давати аргументовані відповіді на всі доводи позивача, на всі його вимоги окремо є безпідставним, так як висновки апеляційного суду щодо неналежного відповідача стосуються всіх позовних вимог позивача.

Постанова Верховного Суду, на яку посилається заявник, не є підставою для скасування оскаржуваного судового рішення, оскільки викладені в ній висновки не спростовують правильність постанови апеляційного суду.

Згідно із частиною першою статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 400 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи касаційної скарги висновків суду апеляційної інстанції не спростовують, на законність та обґрунтованість судового рішення не впливають, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувану постанову - без змін.

Керуючись статтями 400, 402, 409, 410, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Вінницького апеляційного суду від 01 грудня 2022 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді:Д. Д. Луспеник І. А. Воробйова Б. І. Гулько Г. В. Коломієць Р. А. Лідовець