Номер провадження 2/754/2100/23 Справа №754/1908/23
11 квітня 2023 року Деснянський районний суд м. Києва, у складі:
головуючого судді Буша Н.Д.,
за участю секретаря Зануди І.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивач звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу посилаючись на те, що 23 червня 2017 року між сторонами зареєстровано шлюб. Як зазначив представник позивача- адвокат ТимошенкоВ.А.: "Від цього шлюбу у сторін спільних дітей не має, але на утриманні позивача є неповнолітні діти від інших неодружених осіб: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ". Позивач стверджує, що ОСОБА_2 не є батьком ОСОБА_6 , відповідач підтримав позицію позивача і додав нотаріально засвідчену заяву про невизнання його батьком - ОСОБА_5 . Позивач вважає шлюб фіктивним, який укладений під впливом тяжких обставин і на вкрай невигідних умовах - «за добу», потрапила у шахрайську пастку. На даний час, позивач та відповідач проживають окремо, сімейного життя ніколи не було, шлюбних стосунків не мають з моменту реєстрації шлюбу до теперішнього часу, позивач просить шлюб розірвати.
Ухвалою суду від 16.02.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Позивач та представник позивачанадали суду заяви, в яких позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити з підстав, викладених в заяві, проти винесення заочного рішення не заперечували, просили проводити розгляд справи у відсутності сторони позивача.
В судове засідання відповідач не з`явився, хоч про час та дату був повідомлений належним чином, шляхом розміщення оголошення через веб-сторінку суду на порталі Судова Влада України. Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подала відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи суд дійшов до висновку про задоволення позову на підставі наступного. Судом встановлено, що на теперішній час подружні відносини між сторонами припинені, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, позивач не бажає зберегти шлюб, позивач на розірванні шлюбу наполягає, тому шлюб між сторонами має бути розірваний.
Шлюб зареєстрований 23 червня 2017 року Деснянським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №1071, що підтверджується повторним свідоцтвом про шлюб НОМЕР_1 .
Від шлюбу у сторін спільних дітей не має, однак 15 липня 2020 року позивач від іншої особи народила дитину - дочку ОСОБА_5 та оскільки шлюб між сторонами не був розірваний, при реєстрації народження дитини у Лубенському міськрайонному ВДРАЦС Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), батьком дитини записали - ОСОБА_2 .
Відповідно до копії заяви чоловіка про невизнання чоловіка батьком дитини, посвідченої Карповою Н.М. , приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 16.09.2020 року за р. №838 ОСОБА_2 не визнає себе батьком дитини - ОСОБА_5 , народженої ІНФОРМАЦІЯ_3 його дружиною ОСОБА_1 .
Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 СК України.
Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 Сімейного Кодексу України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Згідно з ч. 2 ст. 115 СК України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Приймаючи до уваги, що причини, що спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Таким чином, суд вважає встановленим, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі сторін і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а тому шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання.
За таких обставин, суд доходить висновку, що шлюб необхідно розірвати.
За правилами ч. 1 ст. 141 ЦПК України, у зв`язку із задоволенням позову, та враховуючи, що позивача було звільнено від сплати судового збору при подачі даного позову до суду, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1073,60 гривень.
Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 141, 259, 263, 264, 265, 282 ЦПК України, ст.ст.105, 110, 112 СК України, суд -,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,- задовольнити.
Шлюб, укладений між ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) та ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_3 ), зареєстрований 23 червня 2017 року Деснянським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №1071, - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) на користь держави судовий збір у розмірі 1073 грн. 60 коп.
Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.
Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставляння відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва.

Повний текст рішення суду виготовлено 11.04.2023 року.

Суддя Н.Д.Буша