Ухвала

24 квітня 2023 року

м. Київ

справа № 185/8512/21

провадження № 61-3631 ск 22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пророка В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», поданою Селівановим Олексієм Анатолійовичем , на постанову Дніпровського апеляційного суду від 09 лютого 2023 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги м. Тернівка» Тернівської міської ради, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Дніпропетровській області, третя особа - ОСОБА_2 про скасування Акту розслідування причин виникнення хронічних професійних захворювань (отруєння) ОСОБА_2 від 04 березня 2021 року,

ВСТАНОВИВ:

1. У березні 2022 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скаргаПриватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» (далі - ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля») на постанову Дніпровського апеляційного суду від 09 лютого 2023 року у зазначеній справі, в якій просить скасувати оскаржуване судове рішення тапередати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

2. Касаційна скарга підписана та подана до Верховного Суду Селівановим О. А., як представником ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», який на підтвердження своїх повноважень як представника долучив до касаційної скарги копію довіреності № 2-ПУ/ШУТр/2023 від 10 січня 2023 року, відповідно до якої ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» уповноважило Селіванова О. А. представляти його інтереси, зокрема, в органах судової влади.

3. Водночас, частиною третьою статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) встановлено, що касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

4. Статтею 131-2 Конституції України встановлено, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

5. У пояснювальній записці до проекту Закону України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», яким доповнено Конституцію України статтею 131-2, в обґрунтування необхідності доповнення Конституції України цією статтею зокрема, зазначено: «З метою істотного підвищення якості представництва особи в суді, а також встановлення конституційного підґрунтя для створення єдиної правничої професії передбачено, що виключно адвокат здійснюватиме представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Це кореспондується із конституційною гарантією держави, якою - із відповідним уточненням (у статті 59 Конституції України) - наголошується на тому, що кожен має право саме на професійну правничу допомогу. Таким чином, держава гарантує, що допомога буде надана адвокатом, який матиме необхідний рівень професійної підготовки, буде пов`язаний правилами професійної етики, законодавчими вимогами доступу до професії та нестиме відповідальність за неналежне виконання ним свого професійного обов`язку. Право на професійну правничу допомогу - це гарантована Основним Законом держави можливість особи отримати високоякісні правничі послуги, які може забезпечити лише професійний адвокат, який пройшов спеціальну підготовку, а не будь-яка інша особа. При цьому запропонована формула не заперечує права на правничу допомогу загалом, у тому числі й безоплатну, яку можуть надавати інші, крім професійних адвокатів, фахівці-правники. Проте наголос робиться саме на гарантованому отриманні особою саме професійної допомоги. Відповідно до рекомендацій Венеціанської Комісії у законопроекті передбачено, що законом можуть бути визначені винятки стосовно представництва в суді іншими, крім адвокатів, особами у різних юридичних спорах - трудових, щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, малозначних спорах. Це ж стосується і представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена».

6. Так, частиною другою статті 15 ЦПК України передбачено, що представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

7. Також частиною першою статті 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

8. Частиною четвертою статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

9. Частина друга статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлює, що ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

10. Разом із цим частиною другою статті 60 ЦПК України встановлено, що під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

11. Згідно частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

12. В свою чергу частиною першою статті 274 ЦПК встановлено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи:

1) малозначні справи;

2) що виникають з трудових відносин;

3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

13. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (частина третя статті 274 ЦПК України).

14. Спір у справі № 185/8512/21 виник у зв`язку із незгодою позивача із законністю Акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 відносно ОСОБА_2 від 04 березня 2021 року, тобто із правовідносин, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

15. Із зазначеними доводами погодилися і суди попередніх інстанцій, розглянувши справу за правилами загального позовного провадження.

16. Пунктом 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України встановлено, що касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, якщо касаційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

17. Таким чином у Селіванова О. А. відсутні повноваження на представлення інтересів ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»у Верховному Суді в розумінні частини другої статті 60 ЦПК України, а відтак касаційна скарга підлягає поверненню.

18. За таких обставин не потребує окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, вимог статей 389-392 ЦПК України.

Керуючись пунктом 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», подану Селівановим Олексієм Анатолійовичем , на постанову Дніпровського апеляційного суду від 09 лютого 2023 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги м. Тернівка» Тернівської міської ради, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Дніпропетровській області, третя особа - ОСОБА_2 про скасування Акту розслідування причин виникнення хронічних професійних захворювань (отруєння) ОСОБА_2 від 04 березня 2021 року повернути заявнику.

2. Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Пророк