Справа № 185/2876/23
Провадження № 2/185/1563/23
24 квітня 2023 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі : головуючого судді Юдіної С.Г., за участю секретаря Мінарської О.А., позивача ОСОБА_1 , представника позивача адвоката Припіченка В.Ф., представника відповідача Скиби С.Г. розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди від трудового професійного захворювання, суд -
У провадженні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області знаходиться дана цивільна справа.
Представник відповідача надав клопотання про витребування доказів, а саме просить витребувати у КЗ «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи Дніпропетровської обласної ради»: належним чином завірену копію первинного Акту огляду ОСОБА_1 у МСЕК № 105 від 08.02.2011 року на який посилається довідка МСЕК № 070295; завірені належним чином копії Індивідуальних програм реабілітації інваліда ОСОБА_1 починаючи з першого обстеження на МСЕК та результатів їх виконання. Зазначає, що обґрунтування обставин зазначених у позові здійснюється за допомогою належних, допустимих та достовірних доказів, а не припущень. Позивачем не надано доказів щодо фізичних та моральних страждань. Крім того зазначає, що позивачем не наведено жодних конкретних аргументів для обґрунтування розрахунку розміру позовних вимог, у зв`язку з чим, просив витребувати у позивача обґрунтований розрахунок розміру суми позовних вимог.Крім того, представник відповідача просив витребувати у Павлоградського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області завірені належним чином копії: документів про страхові виплати ОСОБА_1 на відшкодування шкоди здоров`ю, які призначені згідно п. 7, ст. 36 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне страхування»; документів на підставі яких призначені страхові виплати; пояснення, чи є ці виплати повними згідно з наданими ОСОБА_1 документами. Обґрунтовуючивитребування документів у Фонді представник відповідача зазначив, що позивачем у позові не зазначено про те, що позивач отримує страхові виплатина відшкодування шкоди здоров`ю від Фонду соціального страхування України. На підтвердження своєї правової позиції, а саме про відсутність підстав для задоволення позову у зв`язку з відшкодуванням Фондом заподіяної шкоди у повному обсязі згідно ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, відповідачу необхідні зазначені докази. На думку представника відповідача моральна шкода є похідною від зобов`язання з відшкодування шкоди здоров`ю, тому згідно статті 599 Цивільного кодексу України з припиненням основного зобов`язання припиняються і похідні зобов`язання. Для з`ясування обставин справи, з метою повного та всебічного розгляду справи просить задовольнити клопотання.
Представник відповідача ОСОБА_2 в судовому засіданні клопотання підтримав.
Позивач заперечував у задоволенні клопотання.
Представник позивача ОСОБА_3 просив відхилити заявлені клопотання, оскільки вони не стосуються предмету спору.
Суд, вислухав сторони, вивчившиматеріалисправи, приходить до наступного.
Стаття 2 ЦПК України встановлює завдання та основні засади цивільного судочинства, яким є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно з частинами 1 та 2 статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
Однією з основних засад цивільного судочинства є принцип верховенства права.
Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Приймаючи до уваги заявлені вимоги і наявні у матеріалах справи докази, а також враховуючи, що обставини справи з`ясовуються судом на засадах змагальності, тому для з`ясування обставин справи, повного та всебічного розгляду справи необхідно задовольнити клопотання представника відповідача про витребування доказів частково, а саме в частині документів, які мають доказове значення для справи щодо витребування документів КЗ «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи Дніпропетровської обласної ради».
Стосовно витребування доказів у Павлоградського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, суд приходить до наступного.
Як визначено частинами 7, 8 статті 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», страхові виплати складаються із:
1) страхової виплати втраченого заробітку (або відповідної його частини) залежно від ступеня втрати потерпілим професійної працездатності (далі - щомісячна страхова виплата);
2) страхової виплати в установлених випадках одноразової допомоги потерпілому (членам його сім`ї та особам, які перебували на утриманні померлого);
3) страхової виплати дитині, яка народилася з інвалідністю внаслідок травмування на виробництві або професійного захворювання її матері під час вагітності;
4) страхових витрат на медичну та соціальну допомогу.
Відшкодування моральної (немайнової) шкоди потерпілим від нещасних випадків на виробництві або професійних захворювань і членам їхніх сімей не є страховою виплатою та здійснюється незалежно від часу настання страхового випадку відповідно до положень Цивільного кодексу України та Кодексу законів про працю України.
Відповідно до статті 237-1 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен відшкодувати заподіяну моральну шкоду працівнику, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.
Нормою статті 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода полягає зокрема у фізичному болю та стражданнях, яких особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я.
Згідно наведених положень закону, наявність страхових виплат та їх розмір не впливають на право потерпілої особи на відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я. Тому інформація про страхові виплати не стосується предмета позову, її витребування є недоцільним.
Стосовно витребування у позивача розрахунку розміру моральної шкоди, суд зазначає, щона позивача законом не покладено обов`язку надавати розрахунок розміру моральної шкоди, тому відсутні підстави для витребування такого розрахунку.
Керуючись ст. 81, 84, 197, 200, 260 ЦПК України, суд,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання про витребування доказів задовольнити частково.
- належним чином завірену копію первинного Акту огляду ОСОБА_1 у МСЕК № 105 від 08.02.2011 року на який посилається довідка МСЕК № 070295;
- завірені належним чином копії Індивідуальних програм реабілітації інваліда ОСОБА_1 починаючи з першого обстеження на МСЕК та результатів їх виконання.
В іншій частині відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набираєзаконноїсили з моменту їїпроголошення.

Суддя С. Г. Юдіна