справа №176/2555/22
провадження №2/176/147/23
РІШЕННЯ

Іменем України

04 квітня 2023 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області

у складі: головуючої - судді Павловської І.А.,

за участю секретаря Ніколенко М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Жовті Води справу за позовом Олександрійської окружної прокуратури, в інтересах Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області, до ОСОБА_1 , третя особа: Петрівська селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області, про відшкодування шкоди, заподіяної довкіллю кримінальним правопорушенням,-

ВСТАНОВИВ:

Олександрійська окружна прокуратура, діючи в інтересах Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області, звернулась до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_1 , третя особа: Петрівська селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області, про відшкодування шкоди, заподіяної довкіллю кримінальним правопорушенням.

Позовні вимоги обгрунтовує тим, що Вироком Петрівського районного суду Кіровоградської області від 07 червня 2022 року у справі №941/359/22 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнано виним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 249 КК України та призначено йому покарання у вигляді обмеження волі строком на 1 рік, на підставі ст.ст. 75,76 КК України ОСОБА_1 звільнено від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік.

В результаті незаконного зайняття рибним добувним промислом без належного дозволу, забороненим знаряддям лову риболовними сітками, відповідач порушив вимоги п.14 ст. 11 Постанови Кабінету міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського та спортивного рибальства» від 18 липня 1998 року № 1126, ст. ст. 27, 52-1, ЗУ «Про тваринний світ», п.п. 3.14, 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 року, чим заподіяв навколишньому природному середовищу, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.09.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України», та висновку інженерно-екологічної експертизи №444/708/22-27 від 22 лютого 2022 року, істотну шкоду у розмірі 115838,00 грн.

Таким чином, своїми умисними протиправними діями, ОСОБА_1 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 249 КК України, чим заподіяв істотну шкоду рибним ресурсам держави.

Станом на час звернення до суду з позовом, відповідач збитки добровільно не відшкодував.

Представник позивача прокурор Савостіков Р.В. у судове засідання не з`явився, проте подав до суду заяву в якій він просив розглядати справу без його участі. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Представник позивача Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області в судове засідання не з`явився. Подав до суду заяву в якій просив розглядати справу без його участі.

Представник Петрівської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, натомість звернувся до суду з письмовою заявою, в якій просив розглянути справу без його участі.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи.Заяву про розгляд справи за його відсутності та відзиву на позовну заяву не подав.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що вироком Петрівського районного суду Кіровоградської області від 07 червня 2022 року у справі №941/359/22 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнано виним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 249 КК України та призначено йому покарання у вигляді обмеження волі строком на 1 рік, на підставі ст.ст. 75,76 КК України ОСОБА_1 звільнено від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік.

Зі змісту вироку вбачається, що близько 07 години 18 січня 2022 року, ОСОБА_1 , прибув на річку Інгулець, а саме не територію Іскрівського водосховища поблизу села Солдатське, Олександрійського району, Кіровградської області, поряд з територією бази відпочинку «ФІМ».

Вийшовши по льоду на русло річки Інгулець, ОСОБА_1 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді незаконнго видобутку риби та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони й відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, діючи умисно та цілеспрямовано, керуючись корисливим мотивом, з метою зайняття незаконним рибним добувним промислом, не маючи на це належного законного дозволу, виданного компетентним органом, використовуючи заздалегідь принесені з собою заборонені знаряддя лову, а саме: 03 штуки ліскових сіток довжиною 70 м кожна, висотою 03 м, розмірами вічка 65х65 без маркування, зробив три лунки та поставиввищевказане заборонене знаряддя лову у воду річки Інгулець, а саме на території Іскрівського водосховища поблтзу села Солдатське, Олександрійського району, Кіровградської області, поряд з територією бази відпочинку «ФІМ», після чого повернувся на берег річки.

В подальшому, продовжуючи реалізовувати свій єдиний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою забороненого знаряддя лову, приблизно о 16 годині 20 січня 2022 року, ОСОБА_1 вийшов по льоду на вищевказане місце річки Інгулець, дістав з води та перевірив раніше встановлені ним рибальські сітки - заборонені знаряддя лову, в яких вже знаходились 32 екземпляри свіжовиловленої риби, а саме: товсто лоб в кількості 30 штук, сом в кількості 01 штука, карась в кількості 01 штука, загальною вагою 47,5 кг. Одразу після вчинення вказаних дій ОСОБА_1 затримали працівники Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Кіровоградській області.

20 січня 2022 року, під час проведеного працівниками поліції огляду місця події, виявлено та вилучено: три штуки ліскових сіток довжиною 70 метрів кожна, висотою три метри, розмірами вічка 65х65, а також 32 екземпляри риби, з них товсто лоба 30 штук, сома 01 штука, карася 01 штука, загальною вагою 47,5 кг.

При цьому, розмір шкоди внаслідок вилову риби виду: «карась сріблястий» в кількості 1 штука, товстолоб (білий, строкатий, гібриди) в кількості 30 штук, сом в кількості 1 штука, згідно висновку інженерно-екологічної експертизи №444/708/22-27 від 22 лютого 2022, становить 115838,00 грн.

Таким чином обставини, встановлені вироком Петрівського районного суду Кіровоградської області від 07.06.2022 у справі №941/359/22 є встановленими та не підлягають доказуванню.

Згідно вимог ч. 1 ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Статтею 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. Законодавством України громадянам гарантується право загального використання природних ресурсів для задоволення життєво необхідних потреб (естетичних, оздоровчих, рекреаційних, матеріальних тощо) безоплатно, без закріплення цих ресурсів за окремими особами і надання відповідних дозволів, за винятком обмежень, передбачених законодавством України. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

У відповідності до статті 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюється на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України та інших законів України.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року (надалі - Правила рибальства), забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

Згідно з ч. 1, ч.4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства України у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів тягне за собою адміністративну та цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з частиною 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною 1 статті 1190 Цивільного кодексу України визначено, що особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.

Згідно з ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Статтею 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.

Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування (ст. 142 Конституції України). Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, зараховується до спеціального фонду в складі місцевого бюджету, тобто до місцевого природоохоронного фонду за місцем нанесення шкоди довкіллю.

Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

У відповідності до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом звертатися до суду з позовом.

Згідно із ч. 4 ст. 56 Цивільного процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне позов задовольнити та стягнути з відповідача шкоду, завдану державі внаслідок незаконного вилову риби в розмірі 115838 гривень 00 копійок, а також у відповідності до ст. 141 ЦПК України, стягнути з відповідача судовий збір у розмірі 2481,00 грн.

Керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 263-265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Олександрійської окружної прокуратури, в інтересах Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області, до ОСОБА_1 , третя особа: Петрівська селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області, про відшкодування шкоди, заподіяної довкіллю кримінальним правопорушеннямзадовольнити.

Сягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 (сто п`ятнадцять тисяч вісімсот тридцять вісім) гривень 00 копійок шкоди, заподіяної водним живим ресурсам, зарахувавши вказані кошти на р/р UA0011507, код отримувача: 37918230, код класифікації доходів бюджету 24062100, отримувач ГУК у Кіров.обл./тг Петрове/24062100 грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , на користь держави судовий збір врозмірі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) гривня 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області Інна ПАВЛОВСЬКА