Справа №303/4492/23
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

12 липня 2023 року м.Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Монич В.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Перести Яни Олександрівни про зобов`язання вчинити певні дії, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Мукачівського міськрайонного суду з вищевказаним позовом, згідно з яким просить зобов`язати відповідача видати копію договору купівлі-продажу квартири.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 25 травня 2023 року позовну заяву було залишено без руху у зв`язку з тим, що всупереч вимогам ст..ст.175, 177 ЦПК України, позовна заява не містить :

- належним чином посвідчених копій паспорта, РНОКПП позивача;

- не надано суду документів, що підтверджують сплату судового збору;

- відповідь нотаріуса на заяву позивача;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- до позовної заяви не додано її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості сторін у справі.

Вищезазначену ухвалу про залишення позовної заяви без руху позивач отримала 26 травня 2023 року, що підтверджується наявною у матеріалах справи розпискою.

Позивача повідомлено про необхідність протягом п`яти днів з дня отримання ним цієї ухвали виправити недоліки позовної заяви. Позивачу також було роз`яснено, що у разі неусунення недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та буде йому повернута.

Вбачається, що останній день для усунення недоліків позовної заяви 31 травня 2023 року.

01 червня 2023 року до суду надійшла заява про усунення недоліків, а також клопотання позивача про звільнення її від сплати судового збору, посилаючись на те, що вона є безробітною.

Вирішуючи вказане клопотання, суд зазначає про наступне.

Згідно з ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви. Розміри ставок судового збору встановлено ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Перелік категорій осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях наведено у ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

До таких категорій Модек М.С. не належить.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Згідно ч. 3 ст. 136 ЦПК України, з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Підставою для вчинення судом дій, зазначених у ст. 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору, при цьому, ст. 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи, закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням.

Як вбачається з постанови Верховного Суду у справі №686/114/16-ц від 04.07.2018, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Суд зазначає, що простого факту відсутності у сторони коштів для сплати судового збору само по собі недостатньо для безумовного висновку про необхідність надання відстрочки або розстрочки сплати судового збору, зменшення розміру або звільнення від сплати судового збору при поданні позовної заяви.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

При цьому особа, яка заявляє клопотання про відстрочення/розстрочення/звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи та надати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Позивачем додано до клопотання відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 4 кварталу 2022 року по 1 квартал 2023 року, однак позивачем в клопотанні не наведено жодних передбачених законом правових підстав для звільнення від сплати судового збору та не надано жодних належних та допустимих доказів, які б дали можливість суду встановити реальний майновий стан позивача станом на дату звернення до суду із позовною заявою, тому з урахуванням наведених обставин, вважаю, що клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору є необґрунтованим, у зв`язку з чим в його задоволенні слід відмовити.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі ст. 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Як визначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 року у справі «Пелевін проти України» (заява №24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (п. 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду «за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб» (рішення від 28.05.1985 року у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства» (п. 57).

Європейський суд з прав людини в рішенні «Креуз проти Польщі» у справі № 28249/95 від 19.06.2001 року зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, у встановлений судом строк вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху виконані не були.

Згідно з ч.3 ст.185 Цивільного процесуального кодексу України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначенні статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою у день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У встановлений ухвалою судді строк, позивач не усунув вказані в ухвалі недоліки позовної заяви, а тому позовну заяву слід вважати неподаною і повернути позивачу. Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Перести Яни Олександрівни про зобов`язання вчинити певні дії - вважати неподаною та повернути позивачу.

У задоволенні клопотання позивача - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Мукачівського

міськрайонного суду В.О.Монич