ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/1586/23
Провадження № 2/362/1233/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.04.23 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

з участю секретаря Берковської Д.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні без фіксування технічними засобами в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Васильківської міської ради про визнання додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці з часу набрання рішення законної сили.

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачки - ОСОБА_2 .

Зміна прізвища позивача відбулася на підставі укладення шлюбу з ОСОБА_3 . Шлюб було розірвано 11.08.1988 року.

21.12.1999 року позивачка уклала шлюб з ОСОБА_4 .

З 2006 року ОСОБА_1 проживала разом з матір`ю по день її смерті, без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , вела за нею догляд.

Після смерті мати ОСОБА_2 відкрилася спадщина, яка складається із земельної ділянки площею 0,0780 га, кадастровий номер :03:002:0019 для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться за адресою: с. Безп`ятне, Васильківського р-ну Київської області та земельної ділянки, загальною площею 0,0780 га для ведення особистого селянського господарства, в с. Безп`ятне на території Застугнянської сільської ради Васильківського району Київської області. Земельна ділянка була виділена з земель запасу в межах населеного пункту, не з пайового фонду.

02.03.2023 року Постановою приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області Тернюк Є.В. позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку після смерті ОСОБА_2 .

Свою Постанову приватний нотаріус обґрунтувала тим, що ОСОБА_1 на час смерті не була зареєстрована разом із спадкодавцем, заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк для прийняття спадщини не подала, тому строк для прийняття спадщини нею було пропущено.

У встановлені законом строки позивачка не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері , оскільки мала поважні причини, а саме тяжко переживала втрату матері, що вплинуло на стан її здоров`я.

Крім того, на початку 2020 року був спалах інфекційного захворювання COVID-19.

24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Верховною Радою України (Закон України № 2102-IX від 24.02.2022), в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин, який триває й досі.

У зв`язку з вищезазначеними обставинами позивачка пропустила строк на прийняття спадщини після смерті матері.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 20.03.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження (а.с. 30).

У судове засідання позивачка не з`явилася, подала до суду письмову заяву про слухання справи у її відсутності, позов підтримує в повному обсязі (а.с. 37).

Представник Васильківської міської ради в судове засідання не з`явився, подав до суду письмову заяву у якій просить розгляд справи проводити у їх відсутності, вимоги позову визнають в повному обсязі та не заперечують щодо предмету позову (а.с.35).

Інших заяв та клопотань до суду не надходило.

Відповідно до ч. 3 ст. 200, ч. 4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову на підготовчому судовому засіданні, та відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, враховуючи визнання позву відповідачем, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про можливість постановлення по справі рішення та задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно зі ст.ст. 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис №253 від 30.04.2020 року (а.с. 7).

Як вбачається із свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася ОСОБА_5 , виданого Відділом ЗАГСа Васильківського району Київської області, батьками якої є батько ОСОБА_6 та мати ОСОБА_2 (а.с.8).

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 від 11.08.1988 року шлюб між позивачкою та ОСОБА_3 було розірвано (а.с. 9).

Згідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_4 , 21.12.1999 року ОСОБА_4 уклав шлюб з ОСОБА_7 , яка після одруження змінила прізвище на « ОСОБА_8 » (а.с. 10).

Як вбачається із довідки №160-13?04.-12 від 09.03.2023 року виданою старостою с. Застугна Обухівського району Київської області гр. ОСОБА_1 , про те, що вона з червня 2006 року проживала без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 та вела догляд за матір`ю ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.11).

Згідно до звіту про проведення моніторингу та карти ехакардіолографічного обстеження ОСОБА_1 страждає на порушення серцевого ритму (а.с. 25-27).

Відповідно до Постанови приватного нотаріуса Тернюк Є.В. від 02.03.2023 року, відмовлено ОСОБА_1 у відкритті спадкової справи у зв`язку з тим що на час смерті позивачка не була зареєстрована разом із спадкодавцем, заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк для прийняття спадщини я не подала, тому строк для прийняття спадщини нею було пропущено (а.с. 24).

Як вбачається із відповіді приватного нотаріуса Тернюк Є.В. від 22.03.2023 року, спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась (а.с.34).

16.08.2005 року було укладено договір купівлі-продажу житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 54,7 кв.м., житловою - 42,6 кв.м. між ОСОБА_2 (продавець) та ОСОБА_1 , ОСОБА_4 (покупці) (а.с. 18-20).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 листопада 2021 року в справі № 759/19779/18 (провадження № 61-4523св21) вказано, що: «у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування».

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частини 1-5 статті 263 ЦПК України).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України).

Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 позивачка не звернулася своєчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, на початку 2020 року був спалах інфекційного захворювання COVID-19, а 24 лютого 2022 року почалося російське вторгнення в Україну, крім того страждає на порушення серцевого ритму, що підтверджується наданими нею доказами. Зворотного по справі не доведено.

Так, указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який продовжувався відповідними указами Президента України та діє на даний час.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій

Суд дослідивши всі обставини справи, оцінивши в силу положення ст. 81 ЦПК України докази дійшов висновку, що ОСОБА_1 з поважних причин пропустила строк прийняття спадщини, оскільки у зв`язку із спалахом інфекційного захворювання COVID-19, а подальшому з введення воєнного стану в Україні, та серцевою хворобою, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, терміном два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили цього часу достатньо звернутися із заявою про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись статтями 1265, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, статтями 1, 76-81, 89, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272, 273, 353, 354 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Васильківської міської ради про визнання додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 її матері ОСОБА_2 , терміном два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

У задоволенні решти вимог - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцяти денний строк з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення виготовлено 24.04.2023 року.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко