Номер провадження по справі 2/387/4/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2023 року смт. Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області, в складі :

головуючого судді Майстер І.П.

за участю секретаря Колісніченко С.В.

позивача (в режимі відеоконференції) ОСОБА_1

представника позивача (в режимі відеоконференції) Рубанової В.І.

представника відповідача (в режимі відеоконференції) Руденко Г.В.

розглянувши в загальному позовному провадженні у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи на стороні позивача без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , служба у справах дітей Новоукраїнської районної державної адміністрації Кіровоградської області про поділ житлового будинку в натурі між співвласниками ( виділення частки ),-

В С Т А Н О В И В :

IІ. Описова частина

Стислий зміст позовних вимог позивача та позиції відповідача

ОСОБА_1 20.02.2017 року звернувся до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_2 про виділення частки із майна, що перебуває у спільній частковій власності, мотивуючи його тим, що він, як співвласник 1/2 частки спірного житлового будинку та господарсько-побутових будівель, бажає виділити належну йому частку в натурі. Та з врахуванням уточнених позовних вимог просили припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями в АДРЕСА_1 часток з господарсько-побутовими будівлями між власниками. Виділити ОСОБА_1 у власність 1/2 частину: веранду 4,1 м?, житлову кімнату -12,10 м?, житлову кімнату 13,40 м?, загальною площею 30 м?, та господарсько-побутові будівлі: гараж "Б", баня "В", сарай "Г", вигрібна яма - "4". Залишити в загальному користуванні за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - басейн для збору води "к2, колодязь інженерних мереж "К1", колодязь інженерних мереж "6", ворота "3", огорожа "1", прибудова "а2". Стягнути із ОСОБА_2 судові витрати.

В судовому засіданні ОСОБА_1 та його представник підтримали позовні вимоги, просили задовольнити. Обґрунтовуючи свої доводи, зазначили, що оскільки спірне майно перебуває у спільній частковій власності сторін і згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи виділ в натурі належної ОСОБА_1 1/2 частки є можливий, тому заявив, що погоджується на меншу частку будинку, яка відображена в уточнених позовних вимогах. Що стосується добудов будинку, то дійсно вона має місце, однак не є капітальною добудовою. Просили позовні вимоги задовольнити та стягнути з відповідачки судові витрати за проведення експертизи.

Представник відповідача ОСОБА_5 в судовому засіданні заявила письмове клопотання про залишення первісного позову без розгляду, а зустрічний позов сторона відповідача не визнає. Обґрунтовуючи свої заперечення щодо зустрічних позовних вимог, пояснила, що на момент придбання спірного житлового будинку, його загальна площа становила 45,7 кв.м., а житлова - 34,2 кв.м. Однак, з огляду на ті обставини, що вказані об`єкти були виконані без отримання передбачених законом дозволу, вважає, що вони є самочинним будівництвом, а тому не можуть враховуватися при визначенні можливих варіантів виділення частки із майна, що перебуває в спільній частковій власності . Крім того, представник ОСОБА_5 звернула увагу на ті обставини, що запропоновані експертом для виділення в натурі частки є різними, що потребує виплати грошової компенсації стороною, яка отримала більшу частку на користь іншої. Представник відповідача наголошувала, що на даний час зі спливом більше 3 років ринкові ціни на нерухомість істотно змінилися, а тому наявна в матеріалах справи оцінка домоволодіння на сьогоднішній день є неактуальною. Крім того відповідно до постанови Верховного Суду від 09 березня 2023 року не може бути предметом поділу об`єкт самочинно реконструйований чи добудований. Стороною позивача за позовом не подано доказів про дійсну ринкову вартість спірного майна, що унеможливлює визначення розміру грошової компенсації, а відповідно і виділення в натурі належної ОСОБА_1 частки з врахуванням наявності самочинної добудови будинку.

Треті особи на стороні позивача, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, доказів про наявність поважних причин своєї неявки суду не надали. В матеріалах справи є заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Процесуальна діяльність суду

Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 26.08.2020 було прийнято справу до свого провадження та призначене підготовче судове засідання.

Ухвалами судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 08.10.2020, 01.12.2020, 27.08.2021, 23.03.2022, 13.04.2022, 20.04.2022, 06.10.2022, 17.08.2022, 06.10.2022, 11.11.2022, 27.12.2022, 27.02.2023 задовольнялися клопотання щодо проведення судових засідань в режимі відеоконференцій .

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 26.01.2021 було повернуто уточнену позовну заяву позивачу.

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 26.01.2021 судом призначено судову будівельно-технічну експертизу.

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 26.01.2021 за клопотанням сторони відповідача судом призначено судову будівельно-технічну експертизу, яку постановою Кропивницького апеляційного суду від 01.06.2021 скасовано, а справу направлено для продовження розгляду.

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 27.08.2021 відмовлено в задоволенні відводу судді Майстера І.П.

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 27.08.2021, забезпечено відповідачу ОСОБА_1 можливість надати свої доводи і міркування з приводу заявленого стороною позивача клопотання про призначення судово будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 25.10.2021, заяву про повторний відвід судді Майстеру І.П. залишено без розгляду.

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 25.10.2021 за клопотанням сторони відповідача судом призначено судову будівельно-технічну експертизу та зупинено провадження у справі.

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 21.12.2021 за клопотанням експерта відновлено провадження у справі.

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 19.04.2022 за клопотанням первісного позивача ОСОБА_2 , первісний позов залишено без розгляду.

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 19.04.2022 скасовано ухвалу Добровеличківського районного суду Кіровоградської області про судову будівельно-технічну експертизу та зупинено провадження у зв`язку з відмовою сторін у її проведенні та з неможливістю сплати коштів за експертизу.

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 11.05.2022 прийнято до розгляду уточнені позовні вимоги ОСОБА_1 .

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 17.08.2022 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

ІІI Мотивувальна частина

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини із застосуванням норм права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши заяви по суті спору, письмові докази, суд вважає встановленими такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини .

Зі змісту договору купівлі-продажу житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями від 18.12.2009 року, посвідченого державним нотаріусом Новоукраїнської державної нотаріальної контори, встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 набули у власність по 1/2 частині кожен на житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями, що знаходиться в АДРЕСА_2 . Придбане майно складається із : житлового будинку (А), загальною площею 45,7 кв.м., житлова площа-34,2 кв.м.; веранди (а, а1); сараю (Б,В,Е); бані (Г); погреба (Ж); огорожі (1,2); воріт (3),( т.1 а.с.17).

Зі змісту технічного паспорту на житловий будинок індивідуального житлового фонду №2151 за адресою АДРЕСА_2 за власниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зазначені відомості щодо проведеної технічної інвентаризації об`єкта нерухомого майна з будинком загальною площею 45,7 кв.м., житлова площа-34,2 кв.м.; веранди (а, а1); сараю (Б,В,Е); бані (Г); погреба (Ж); огорожі (1,2); воріт (3) ( т.1 а.с.170-173).

Cторони у справі перебували в зареєстрованому шлюбі з 12 червня 2009 року, шлюб розірвано рішенням Новоукраїнського районного суду від 28 грудня 2016 року (т.1 а.с.38).

В період зареєстрованого шлюбу на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу купили 18 грудня 2009 року за 47000 грн. в рівних по 1/2 частці житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями, що знаходиться в АДРЕСА_2 (т.1 а.с.11).

Таким чином, спірне нерухоме майно, відповідно до ч.1 ст.356 ЦК України, є спільною частковою власністю сторін.

Згідно з ч.1-3 ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Згідно ч.1 ст. 361 ЦК України співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності.

Згідно ч.1,2 ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою.

В пункті 6 постанови Пленуму ВСУ "Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок" N 7 від 04.10.1991 року, зазначено, що при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

Згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи № 1477/1478/17-27 від 09.01.2018 року: 1. Виділ в натурі 1/2 частини, яка належить ОСОБА_1 , із будинку з господарсько-побутовими будівлями, який розташований в АДРЕСА_2 , можливий. Запропоновано два варіанти розподілу ( виділення в натурі ) вищевказаного житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями між сторонами, відповідно до їх часток у домоволодінні наведено у додатку № 3 та № 4. Розподіл господарсько-побутових будівель наведено у таблиці №2 дослідницької частини. Водночас розподіл будинку відбувся експертом за загальною площею 60,5 кв. м ( т.1 а.с. 200-211 ).

Із запропонованих експертом двох варіантів виділення частки в судовому засіданні ОСОБА_1 змінив предмет позову та просив суд виділити йому: веранду - І, площею 4,1м?, інвентаризаційною вартістю 6205 гривень 06 копійок; житлову кімнату 1-2, площею 12,10 м?, інвентаризаційною вартістю 22138 гривень 32 копійки; житлову кімнату 1-3, площею 13,40 м?, інвентаризаційною вартістю 24516 гривень 81 копійка; літню кухню "Е", інвентаризаційною вартістю 20852 гривні 60 копійок; погріб з шийкою "Ж", інвентаризаційною вартістю 2371 гривня 70 копійок; гараж "Ж-1", інвентаризаційною вартістю 4702 гривні; вигрібну яму "5 ", інвентаризаційною вартістю 4766 гривень 30 копійок. ОСОБА_2 має бути виділено: веранду - ІІ, площею 7,20 м?; веранду ІІІ, площею 3,50 м? інвентаризаційною вартістю 13570 гривень 27 копійок; сіни 1-1, площею 4,30 м?, інвентаризаційною вартістю 7867 гривень 34 копійки; житлову кімнату 1-4, площею 8,8 м?, інвентаризаційною вартістю 16100 гривень 59 копійок; кухню 1-5, площею 7,10 м?, інвентаризаційною вартістю 12990 гривень 25 копійок; гараж "Б" інвентаризаційною вартістю 21292 гривні 70 копійок; баню "В", інвентаризаційною вартістю 3254 гривні 70 копійок; сарай "Г", інвентаризаційною вартістю 5675 гривень; вигрібну яму "4", інвентаризаційною вартістю 4766 гривень 30 копійок. В загальному користуванні сторін мають залишитися: басейн для збору води "к"; колодязь інженерних мереж "к-1"; колодязь інженерних мереж "6"; ворота "3"; огорожу "1"; прибудову "а2". При цьому мають бути виконані наступні роботи: закладка пройому між кімнатами І та ІІ; встановлення зовнішнього отвору замість вікна в Кімнаті ІІ; встановлення дверного пройому між кімнатами І та 1-2; закладка дверного пройому між кімнатами 1-2 та 1-1.

Судом звертається увага й на ті обставини, що за вказаним вище варіантом виділення частки, ОСОБА_1 просить меншу частку житлового будинку за площею.

Водночас вирішуючи справу по суті суд відповідно до вимог ст. 417 ЦПК України зазначає, що вказівки, що містяться в постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи.

Отже Верховний Суд у своїй постанові від 17.06.2020, скасовуючи судові рішення першої та апеляційної інстанції з направленням судової справи на новий розгляд до суду першої інстанції зазначав, що суди не встановили, чи може бути за позовом ОСОБА_1 предметом поділу спірний будинок у разі, якщо він має ознаки самочинно реконструйованого, не враховано підстави позову ОСОБА_2 , яка не ставила питання щодо поділу майна в натурі, а лише просила встановити порядок користування ним, хоча за змістом її касаційної скарги вона не заперечувала і такого вирішення справи, проте жодна із сторін не ставила питання про припинення права спільної часткової власності на будинок. Таким чином, суд першої інстанції не врахував, що визначення предмета, підстав позову та відповідача у спорі - це право, яке належить позивачу.

Також Верховний Суд вказав на те, що за договором купівлі-продажу від 18 грудня 2009 року сторони придбали будинок площею 45,7 кв. м, водночас предметом поділу, за висновком експерта, став будинок, площа якого на підставі технічного паспорта від 27 грудня 2012 року становить 60,5 кв. м, тобто площа будинку, на який сторони набули право власності на підставі договору купівлі-продажу, відрізняється від площі будинку, що став предметом поділу, при цьому обставини щодо дотримання під час реконструювання будинку вимог чинного на час його проведення законодавства суди не встановлювали, а у висновку експерта від 09 січня 2018 року № 1477/14787/17-27 про це не зазначено.

Суд перевірив зазначені Верховним Судом обставини та встановив, що дійсно договором купівлі-продажу від 18 грудня 2009 року сторони придбали будинок площею 45,7 кв. м, водночас предметом поділу, за висновком експерта, став будинок, площа якого на підставі технічного паспорта від 27 грудня 2012 року становить 60,5 кв. м, тобто площа будинку, на який сторони набули право власності на підставі договору купівлі-продажу, відрізняється від площі будинку.

Суд неодноразово вказував учасникам судового розгляду про можливість призначення судової будівельно-технічної експертизи навіть ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 25.10.2021 за клопотанням сторони відповідача судом призначалася судово будівельно-технічна експертиза та зупинялося провадження у справі, однак сторона позивача повідомили, що коштів для проведення експертизи у них немає та вважають що її проводити не потрібно. Крім того суд про це неодноразово вказував і під час судового розгляду та у зв`язку із цим оголошував перерву з огляду на вказівки Верховного Суду. Водночас таких клопотань до суду ОСОБА_6 повторно не заявляв та просив прийняти до уваги його розрахунок площі житлового будинку з якого також видно, що загальна площа будинку становить 56,4 кв. м., яка є більшою від площі придбаного та оформленого будинок площею 45,7 кв. м.

Суду не надано доказів, щодо можливості поділу будинку саме загальною площею 45,7 кв. м., який має ознаки самочинно реконструйованого на загальну площу 60,5 кв. м, як зазначено у проведеному висновку експерта. Також суду не надано доказів, щодо ринкової вартості різниці часток реального поділу будинку для можливої їх компенсації однією з сторін виходячи із загальної вартості будинку.

Суд зазначає, що на самостійні об`єкти можуть бути поділені об`єкти нерухомого майна, які підлягають технічній інвентаризації, а саме будинки квартирного типу різної поверховості, гуртожитки та їх секції; квартири; житлові кімнати, житлові блоки у гуртожитках; будинки садибного типу; будинки і споруди громадського та виробничого (в тому числі сільськогосподарського) призначення та їх комплекси; нежитлові приміщення (групи нежитлових приміщень); садові та дачні будинки; гаражі та паркінги з машино-місцями (які не належать до господарських будівель: багатоповерхові, підземні, одноповерхові, блокові); захисні споруди цивільного захисту; багатофункціональні будинки для тримання засуджених та осіб, узятих під варту (блочного, казарменого та камерного типу установ виконання покарань та слідчих ізоляторів); об`єкти незавершеного будівництва; багатофункціональні будинки та комплекси, що включають приміщення різного призначення. Також можуть бути поділені єдині майнові комплекси, що належать на праві власності кільком особам і розташовані на одній земельній ділянці.

Не підлягають поділу об`єкти, до яких входять самочинно збудовані/реконструйовані/переплановані об`єкти. Поділ можливий лише після визнання права власності.

Самочинно збудоване нерухоме майно не є об`єктом права власності, а тому не може бути предметом поділу (подібний висновок міститься у постановах Верховного Суду України від 04 грудня 2013 року № 6-130цс13, від 30 вересня 2015 року у справі № 6-286цс15).

У пункті 45 постанови від 23 червня 2020 року у справі 680/214/16-ц Велика Палата Верховного Суду звертала увагу, що особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 14 вересня 2021 року у справі № 359/5719/17 зазначила, що особа не набуває права власності на об`єкт самочинного будівництва (пункт 148).

У розумінні частини першої статті 376 ЦК України самочинним будівництвом є не тільки новостворений об`єкт, а й об`єкт нерухомості, який виник у результаті реконструкції, капітального ремонту, перебудови, надбудови вже існуючого об`єкта, здійснених без одержання дозволу місцевих органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування, розробленої та затвердженої в установленому порядку проектної документації, дозволу на виконання будівельних робіт, наданого органами архітектурно-будівельного контролю, оскільки в результаті таких дій об`єкт втрачає тотожність з тим, на який власником (власниками) отримано право власності.

Об`єкти нерухомого майна, до складу яких входять самочинно збудовані (реконструйовані, переплановані) об`єкти, не є об`єктами права власності (частина друга статті 376 ЦК України), а тому не можуть бути предметом поділу (виділу) згідно із нормами статей 364, 367 ЦК України (правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду України від 04 грудня 2013 року у справі № 6-130цс13).

Суд зазначає, що сторона відповідача в судовому засіданні заперечувала з приводу незаконного поділу будинку із самочинною добудовою та без проведення відповідної експертизи з врахуванням цих обставин, а також в матеріалах справи відсутня вартість будинку станом цін на сьогодні, що унеможливлює належну компенсацію при нерівному поділі нерухомого майна в натурі. Водночас позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні не заперечував щодо наявної добудови до будинку, але не капітальної у виді коридора.

Відповідно до вимог ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Аналізуючи зібрані у справі докази та оцінюючи їх в сукупності, враховуючи неможливість виділення в натурі належної ОСОБА_1 та ОСОБА_2 частки із майна, так як висновком експерта запропоновано такий поділ виходячи із фактичної загальної площі будинку 60,5 кв. м, що не відповідає правовстановлюючим документам будинку за загальної площі 45,7 кв. м., а тому суд доходить до висновку, що у задоволенні позову ОСОБА_1 необхідно відмовити за недоведеністю.

На підставі ст.ст. 2, 10, 12, 49, 76, 77-81, 82, 89, 256, 257, 265, 272, 274-279, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

ІV Резолютивна частина

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи на стороні позивача без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , служба у справах дітей Новоукраїнської районної державної адміністрації Кіровоградської області про поділ житлового будинку в натурі між співвласниками ( виділення частки ) відмовити.

В порядку п.4. ч.5 ст.265 ЦПК України зазначаються такі реквізити сторін та інших учасників справи :

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець стан П`ятигорськ Білоріченського району Краснодарського краю, жителя АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка с.Рівне Новоукраїнського району Кіровоградської області, зареєстрована АДРЕСА_2 , жителька АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ;

треті особи на стороні позивача без самостійних вимог на предмет спору : ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована АДРЕСА_2 , жителька АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер в матеріалах справи відсутній; малолітній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер в матеріалах справи відсутній;

треті особи на стороні позивача без самостійних вимог на предмет спору : служба у справах дітей Новоукраїнської районної державної адміністрації Кіровоградської області ( 27100 Кіровоградська область м.Новоукраїнка вул.Соборна,59).

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Добровеличківський районний суд Кіровоградської області.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складений 20 квітня 2023 року.

Суддя Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області Майстер І.П.