Ухвала

20 квітня 2023 року

м. Київ

справа № 175/779/17

провадження № 61-5307ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Синельникова Є. В. (суддя-доповідач), Хопти С. Ф., Шиповича В. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Слобожанська центральна лікарня» Слобожанської селищної ради, Дніпропетровської обласної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - комунальний заклад «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І. І. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок каліцтва,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом доКП «Слобожанська центральна лікарня» Слобожанської селищної ради,Дніпропетровської обласної ради,третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - КЗ «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І. І. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок каліцтва.

Рішенням Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 11 жовтня 2022 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково. Стягнуто з КП «Слобожанська центральна лікарня» Слобожанської селищної ради на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 250 000 грн, витрати на проведення експертизи у розмірі 7 668,85 грн та 8 000 грн витрат на правову допомогу. У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди відмовлено. У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної радивідмовлено. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Не погодившись із указаним судовим рішенням, ОСОБА_1 та КП «Слобожанська центральна лікарня» Слобожанської селищної ради подали апеляційні скарги.

Крім того, КП «Слобожанська центральна лікарня» Слобожанської селищної ради звернулася до апеляційного суду з клопотанням про призначення повторної судово-медичної експертизи у цій справі.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року клопотання КП «Слобожанська центральна лікарня» Слобожанської селищної ради про призначення повторної судово-медичної експертизи задоволено частково. Призначено у цій справідодаткову судово-медичну експертизу, проведення якої доручено експертам Головного бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України. На час проведення експертизи провадження у цій справі зупинено.

У касаційній скарзі, поданій 05 квітня 2023 року, ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року, направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України питання про відкриття касаційного провадження (відмову у відкритті касаційного провадження) вирішується колегією у складі трьох суддів.

Перевіривши доводи касаційної скарги та дослідивши зміст оскаржуваного судового рішення, колегія суддів вважає, що у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити з таких підстав.

Щодо оскарження ухвали Дніпровського апеляційного суду від 16 березня

2023 року в частині призначення експертизи

Пунктом 8 статті 129 Конституції України та пунктом 9 частини третьої статті 2 ЦПК України визначено, що однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом.

За положеннями пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Тобто перелік ухвал суду апеляційної інстанції, які підлягають касаційному оскарженню чітко визначено процесуальним законом.

Статтею 389 ЦПК України, яка є спеціальною нормою процесуального права, що регламентує право оскарження судових рішень у касаційному порядку, не передбачено оскарження ухвал суду апеляційної інстанції щодо призначення експертизи,а тому оскаржувана ухвала у цій частині не підлягає касаційному оскарженню.

Щодо оскарження ухвали Дніпровського апеляційного суду від 16 березня

2023 року в частині зупинення провадження

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до положень пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у пунктах 2 і 3 частини першої статті 389 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

За правилом частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Відповідно до положень частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу (частина друга статті 103 ЦПК України).

У силу приписів частини першої статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи. Провадження у відповідності до пункту 9 частини першої статті 253 ЦПК України зупиняється на час проведення експертизи.

Зупинення провадження у справі на час проведення судової експертизи є правом суду, що зумовлене неможливістю вирішення спору по суті до з`ясування обставин, що мають значення для справи, які можуть бути встановлені лише експертом.

Враховуючи те, що оскаржуваною ухвалою суду апеляційної інстанції призначено додаткову судово-медичну експертизу, а для проведення експертизи матеріали справи направляються до експертної установи, і в цей період неможливо проводити відповідні процесуальні дії, апеляційний суд у цьому випадку скористався своїм правом, наданим йому процесуальним законом (частиною першою статті 252 ЦПК України), зупинити провадження у справі, що не може вважатися порушенням норм процесуального права, яке тягне за собою наслідки у вигляді скасування відповідного судового рішення.

При цьому доводи касаційної скарги не можуть бути підставою для скасування законного і обґрунтованого судового рішення, оскільки за своєю суттю зводяться до незгоди з висновками суду апеляційної інстанції щодо наявності підстав для задоволення клопотання відповідача про призначення додаткової судово-медичної експертизи.

Таким чином, зі змісту касаційної скарги, оскаржуваного судового рішення вбачається, що скарга є необґрунтованою, правильне застосовування апеляційним судом статей 252, 253 ЦПК України є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, розгляд зазначеної скарги не має значення для формування єдиної правозастосовної практики, а наведені у ній доводи не дають підстав для висновку щодо незаконності та неправильності судового рішення.

Згідно з частиною четвертою статті 394 ЦПК України, у разі якщо суд дійде висновку, що подана касаційна скарга є необґрунтованою, суд постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 16 березня

2023 року не може вважатись обґрунтованою.

Керуючись частинами першою, четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою

ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Слобожанська центральна лікарня» Слобожанської селищної ради, Дніпропетровської обласної ради, третя

особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - комунальний заклад «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І. І. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок каліцтва, - відмовити.

Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Синельников

С. Ф. Хопта

В. В. Шипович