Справа № 592/4461/23
Провадження №2/592/1206/23

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 квітня 2023 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду м. Суми Онайко Р.А., перевіривши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки,-

установив:

АТ КБ «ПриватБанк» звернулось до суду з позовною заявою та просить суд, в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_3 за кредитним договором №SUC4GA від 03.04.2008 в розмірі 54584,26 Доларів США, звернути стягнення на квартиру загальною площею 33,96 кв.м., житловою площею 16,80 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом продажу на електронному аукціоні у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої ЗУ «Про виконавче провадження» та виселити відповідачів та інших осіб, які зареєстровані та/або проживають у квартирі (предмет іпотеки), розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що позовна заява АТ КБ «ПриватБанк» підлягає залишенню без руху, так як з матеріалів справи вбачається, що позивач при її подачі неповністю сплатив судовий збір.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.п. 1 п. 1 ч. 2 вказаного Закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, судовий збір сплачується у сумі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, абз. 6 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в абз. 2 п. 6 постанови «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних відносин» від 30 березня 2012 року №5, вимога заставодержателя про звернення стягнення на предмет застави оплачується судовим збором як вимога немайнового характеру, якщо така вимога пред`явлена після вирішення вимоги про виконання основного зобов`язання (стягнення заборгованості тощо). Вимога заставодержателя про звернення стягнення на предмет застави, пред`явлена до звернення до суду з вимогою про виконання основного зобов`язання, оплачується судовими збором як вимога майнового характеру. При цьому ціна позову визначається розміром виконання, на яке претендує заставодержатель за рахунок заставленого майна.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивач в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №SUC4GA від 03.04.2008 в сумі 54584,26 Доларів США просить звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме на квартиру яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Матеріали позовної заяви не містять відомостей про попереднє вирішення основного зобов`язання.

Таким чином, розмір судового збору за вказаною вимогою складає 29941,05 грн (54584,26*36,5686*0,015).

Крім того, частиною 1 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою підприємцем судовий збір сплачується в 1 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У позовній заяві заявлена вимога про виселення відповідачів ( ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ) та інших осіб, які зареєстровані та/або проживають у квартирі.

Отже, судовий збір за цими немайновими вимогами не може бити менший, ніж 5368 грн (2*2684).

Загальна сума судового збору, що підлягає сплаті за подачу позовної заяви становить 35309,05 грн (29941,05+5368).

Оскільки позивач при подачі позовної заяви сплатив судовий збір у сумі 32618,01 грн (20000+2684+9934,01), тому згідно заявлених позовних вимоги йому необхідно доплатити ще 2691,04 грн (35309,05-32618,01) судового збору за такими реквізитами:

- Отримувач коштів: Сумська міська ТГ/Ковпаківський р-н/22030101,

- Рахунок IBAN: UA0018540,

- Код отримувача: 37970404,

- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

- Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Крім того, в прохальній частині позовної заяви позивач ставить питання про виселення як відповідачів, так і інших, невизначених осіб, які зареєстровані та/або проживають у квартирі.

Водночас, ч. 6 ст. 265 ЦПК України передбачає, що висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної із заявлених вимог не може залежати від настання або ненастання певних обставин (умовне рішення), а також повинно бути чітким та зрозумілим для його виконання і не може поширюватись на невизначене коло осіб.

Таким чином, позивачу необхідно привести прохальну частину позовної заяви відповідно до вимог закону, вказавши чітке коло відповідачів, питання щодо виселення яких він ставить у позовній заяві.

Крім того, згідно інформації Сумської територіальної громади №14.03-08/252280 від 12.04.2023 відповідач ОСОБА_2 помер.

Згідно ч.4 ст.25ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті, а відтак припиняється і цивільна процесуальна дієздатність.

Процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст.55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Згідно правової позиці Верховного Суду, викладеній в постанові 18.12.2019 №127/328/17, правонаступників можна залучити як відповідачів тільки у випадку, коли смерть особи сталася після відкриття провадження у справі, системний аналіз норм законодавства дає підстави дійти висновку, що на момент звернення з позовом до суду відповідач у справі має бути живим. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Крім того, вказана норма є імперативною. Тобто за наявності підстав, визначених у п.1-8 ч.1 ст.255 ЦПК, незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі.

Оскільки позов пред`явлено до померлої особи провадження за позовом до ОСОБА_2 не може бути відкрите.

Враховуючи викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків позову протягом десяти днів з дня вручення позивачу копії цієї ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору або звернеться із клопотанням чи заявою про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві згідно з положеннями ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 133, 175, 177, 185, 260 ЦПК України, -

постановив:

Позовну заяву Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.А. Онайко