Справа № 761/8816/23
Провадження № 2/761/6342/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва під головуванням судді Матвєєвої Ю.О., за участю секретаря судових засідань Каніковського Б.А., представника позивача адвоката Пікуль Д.С., представника відповідачки адвоката Літвінової О.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири,

В С Т А Н О В И В:

У березні 2023 року позивач звернувся до суду із позовом до відповідачки про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначає, що він є власником квартири АДРЕСА_1 . 28.09.2022 року в зазначеній квартирі відбулось залиття з вини мешканців квартири АДРЕСА_2 , яка розташована поверхом вище. Вказане підтверджується Актом комісії ТОВ «Імпульс-Газ» від 03.10.2022 року. Розмір завданої шкоди (відновлювального ремонту) - 78100 грн., що підтверджується висновком про вартість проведення відновлювального ремонту квартири, виконаним ТОВ «Центр незалежної експертної оцінки» від 24.10.2022 року, а також 5000 грн. - вартість реставрації дерев`яного фасаду кухонного гарнітуру, які позивач просить стягнути з відповідачки. Крім того, позивач просить стягнути з відповідачки 7000 грн. витрат на проведення будівельно-технічного експертного дослідження та 5000 грн. витрат на правову допомогу.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22.03.2023 року відкрито провадження у цивільній справі за вказаним позовом, розгляд якої вирішено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

24.04.2023 року від відповідачки ОСОБА_3 до суду надійшов відзив, в якому вона заперечує проти позовних вимог, зазначає про те, що позивачем не доведено, що залиття його квартири сталось внаслідок її протиправних дій, для складання акту про залиття квартири вона запрошена не була, тому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

17.05.2023 року на адресу суду представником позивача була направлена відповідь на відзив, в якому він заперечує проти доводів відповідачки, викладених у відзиві, наполягає на задоволенні позовних вимог.

У судовому засіданні представник позивача адвокат Пікуль Д.С. позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідачка ОСОБА_2 в судовому засіданні, яке відбулось 04.07.2023 року, просила суд відмовити у задоволенні позову із міркувань, викладених у відзиві.

Представник відповідачки адвокат Літвінова О.Г. в судовому засіданні просила суд відмовити в позові, підтримала доводи, викладені у відзиві.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 пояснив, що наприкінці вересня 2022 року на запрошення відповідачки він був присутній при огляді квартири сантехніком, який на той час не виявив ніяких порушень в роботі каналізаційних комунікацій. В жовтні 2022 року він знову був в квартирі відповідачки, була розкрита магістральна труба, з якої підтікала вода внаслідок навантаження від інтенсивного користування водою іншими жильцями.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснив, що наприкінці вересня 2022 року він був у квартирі відповідачки, побачив мокру підлогу, в квартирі було волого. На його питання, що трапилось відповідачка відповіла, що це не вперше. В цей час зайшов, як він вважав, співробітник ЖЕК, відповідачка запропонувала йому перевірити сантехніку, подивитись стіни, він сказав, що не бачить ніякої проблеми. Ні її питання, що їй робити далі, оскільки в квартирі були мокрі стіни та підлога, співробітник ЖЕК запропонував перевірити в інших мешканців.

Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні пояснив, що він працював в ЖЕК з 1986 року та обслуговував будинок, де живуть сторони. В жовтні 2022 року його запросила відповідачка оглянути квартиру та встановити причини течії води. В неї все було сухо, але, якщо хтось із мешканців починав користуватись водою, починала текти каналізаційна труба. Він порадив їй звернутись до ЖЕК, оскільки ця труба в них на обслуговуванні. Наскільки йому відомо, ОСОБА_2 викликала сантехніка із ЖЕК, але він сказав, що в нього болить рука.

Вислухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, судом приходить до наступних висновків.

Так, судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником та проживає в квартирі АДРЕСА_1 .

Відповідачка ОСОБА_2 проживає в квартирі АДРЕСА_3 .

Відповідно до Акту без номеру від 03.10.2022 року, затвердженого директором ТОВ «Імпульс-Газ» Ю. Лагута, комісія у складі головного інженера Петренко С.Г., майстра ОСОБА_8 , слюсаря - сантехніка ОСОБА_9 склали акт з приводу залиття кв. АДРЕСА_1 внаслідок ймовірно необережного поводження з сантехнічним обладнанням мешканців з вище розташованої квартири АДРЕСА_2 . При обстеженні квартири АДРЕСА_2 пошкоджень інженерних мереж не виявлено.

Згідно висновку про вартість проведення відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 , складеного ТОВ «Центр незалежної експертної оцінки`від 24.10.2022 року ринкова вартість відшкодування збитків, завданих квартирі АДРЕСА_1 після її залиття, складає 78100 грн.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №?76 і зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року №?927/11207 (надалі - Правила), передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил).

Аналізуючи норми Правил щодо складання акту про залиття, Верховний Суд у постанові від 21.02.2018 року (справа №2-1974/11) вказав, що в додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою.

В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

З досліджуваного в судовому засіданні Акта про залиття вбачається, що в ньому не зазначено даних про власників квартир АДРЕСА_4 , АДРЕСА_2 . Акт про залиття містить інформацію про пошкоджене майно в квартирі АДРЕСА_4 . Акт не містить інформації про присутність власників квартир АДРЕСА_4 та АДРЕСА_2 під час обстеження квартири АДРЕСА_4 . Вказаний акт містить лише припущення, що залиття сталось саме з вини мешканців квартири АДРЕСА_2 внаслідок необережного поводження із сантехнічним обладнанням.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно роз`яснень, викладених в пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Отже, для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК необхідно довести такі факти: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, а також вину завдавача шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Частина 2 ст. 1166 ЦК встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, що означає, що особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини.

Проте, саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

Разом із тим, із змісту Акту про залиття вбачається, що він засвідчує факт залиття квартири АДРЕСА_4 , при цьому через відсутність обов`язкових даних, які мають бути відображені в цьому документі, цей Акт складений з порушенням вимог Правил, а тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди; також у вказаному акті відсутні дані про те, що вина власника квартири АДРЕСА_2 у залитті встановлена.

Як встановлено судом в судовому засіданні, відповідачка не була присутня при складанні акту, її не повідомляли про обстеження та до її квартири ніхто не заходив. Позивач також не був присутній при цьому, оскільки перебуває за кордоном, замість нього, зі слів представника позивача, була присутня теща позивача, між тим, відомості про це в акті обстеження не відображені. Тому висновок, зазначений в акті обстеження, що залиття сталось саме з вини мешканців квартири АДРЕСА_2 внаслідок необережного поводження із сантехнічним обладнанням, є неспроможним.

Допитані у судовому засіданні свідки надали пояснення щодо стану квартири відповідачки та її дій, які вона вчиняла з метою виявити причини підтікання води.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частинами 6, 7 ст. 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд прийшов до висновку, що позивач не довів факт протиправних дій (бездіяльності) відповідача і причинний зв`язок між цією протиправною поведінкою та заподіяною шкодою, а відтак підстави для відшкодування майнової шкоди відсутні, тому суд відмовляє у задоволенні позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 15, 16, 1166, 1167 ЦК України, Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 95, 141, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири - відмовити в повному обсязі.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 18.07.2023 року.

Суддя: Ю.О. Матвєєва

13 липня 2023 року