РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 липня 2023 року

м. Рівне

Справа № 570/2571/22

Провадження № 22-ц/4815/780/23

Рівненський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Шимківа С.С.,

суддів: Гордійчук С.О., Ковальчук Н.М.,

секретар судового засідання Мороз А.В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Рівненського районного суду Рівненської області від 03 травня 2023 року (ухвалене у складі судді Красовського О.О.) у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ будинковолодіння,-

в с т а н о в и в :

У липні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про поділ будинковолодіння.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що він є власником 1/2 частини будинку, господарських будівель та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 . У нього з відповідачкою, яка є власником іншої частини будинковолодіння, виник конфлікт щодо порядку користування будинком. У зв`язку з цим, звернувся до суду та просить поділити вказане будинковолодіння між двома співвласниками.

Згідно клопотання представника позивача, останній просить поділити спірне будинковолодіння відповідно 1 варіанту поділу, який визначений судовою інженерно-технічною експертизою №117/22 від 27.02.2023 року.

Рішенням Рівненського районного суду Рівненської області від 03 травня 2023 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ будинковолодіння задоволено.

Поділено між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 будинковолодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , згідно висновку експерта №117/22 від 27.02.2023 року (варіант №1 поділу будинковолодіння, додаток № 3), відповідно до якого ОСОБА_1 виділено, визнавши за ним право власності на майно:

- кухню 1-2 площею 9,5 кв.м.,

- житлову 1-4 площею 11,5 кв.м.,

- житлову 1-5 площею 15,5 кв.м.,

- загальною площею приміщень - 36,5 кв.м., в тому числі житловою - 27,0 кв.м.;

- господарську будівлю-літню кухню «Б»,

- вбиральню «Ж»,

- 1/2 частину огорожі №1;

Всього на суму 245 793,5 грн., що становить 48/100 від всього будинковолодіння.

ОСОБА_1 для здійснення поділу приміщень будинковолодіння необхідно виконати такі будівельно-ремонтні роботи з переобладнання будинку:

- влаштувати подвійні двері для входу з двору у приміщення 1-2; приміщення 1-2 розділити на два приміщення, в яких облаштувати кухню та коридор;

- влаштувати двері з приміщення 1-2 у приміщення 1-4;

- влаштувати автономні інженерні системи опалення, газопостачання та електропостачання.

ОСОБА_2 виділено частину будинковолодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , визнавши право власності на майно:

коридор 1-1 площею 14,1 кв.м.,

коридор 1-3 площею 5,2 кв.м.,

житлову 1-6 площею 16,2 кв.м.,

житлову 1-7 площею 11,4 кв.м.,

загальною площею приміщень - 46,9 кв.м., в тому числі житловою - 27,6 кв.м.;

вхідні східці «а1»,

погріб «Пг/а»,

гараж «В» з оглядовою ямою «в»,

погріб «Г»,

навіс «Д»,

1/2 частину огорожі №1;

Всього на суму 270 643,5 грн., що становить 52/100 від всього будинковолодіння.

ОСОБА_2 для здійснення поділу приміщень будинковолодіння необхідно виконати такі будівельно-ремонтні роботи по переобладнанню будинку:

- закласти дверні прорізи між приміщеннями 1-1 та 1-2, та між приміщеннями 1-3 та 1-4; приміщення 1-1 розділити на два приміщення, в яких облаштувати кухню та коридор;

- влаштувати автономні інженерні системи опалення, газопостачання та електропостачання.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 за відхилення від ідеальних часток при варіанті №1 компенсацію у сумі 17 455 (сімнадцять тисяч триста п`ятдесят п`ять) грн.00 коп.

Припинено право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на будинковолодіння, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції дійшов висновку, що спірне майно слід поділити таким чином, щоб позивач отримав частину будинковолодіння відповідно до 1 варіанту поділу (для другого співвласника), яка зі слів позивача, не була у користуванні відповідачки, пустує, а тому доцільним є її виділення позивачеві. При цьому, місцевим судом враховано, що від відповідачки з цього приводу заперечення не надходили.

Не погоджуючись із рішенням місцевого суду, ОСОБА_2 оскаржила його в апеляційному порядку.

У поданій апеляційній скарзі зазначає, що судом першої інстанції проігноровано її заяву про визнання позову та поділу спірного будинковолодіння за 2 варіантом висновку експерта. Наголошує, що вона є пенсіонеркою за віком, має 2 групу інвалідності, у зв`язку з чим немає можливості здійснити позивачу виплату грошової компенсації за першим варіантом поділу. Зауважує, що 2 варіант поділу передбачає найменший розмір грошової компенсації та меншу кількість будівельних робіт, що полегшить фінансове навантаження на неї.

З наведених міркувань просить змінити рішення суду першої інстанції та здійснити поділ спірного будинковолодіння згідно з 2-им варіантом висновку експерта №117/22 від 27.02.20.23 року.

Виділити ОСОБА_1 :

частину коридору 1-1, площею 4,0 кв.м., кухню 1-2 площею 9,5 кв.м., житлову 1-4 площею 11,5 кв.м., житлову 1-5 площею 15,5 кв.м., загальною площею приміщень - 40,5 кв.м., в тому числі житловою - 27,0 кв.м.; господарську будівлю-літню кухню «Б», вбиральню «Ж», 1/2 частину огорожі №1; всього на суму 266 919,5 грн., що становить 52/100 від всього будинковолодіння.

ОСОБА_1 для здійснення поділу приміщень будинковолодіння необхідно виконати такі будівельно-ремонтні роботи з переобладнання будинку: влаштувати перегородку у приміщенні 1-1 та закласти дверний проріз між приміщеннями 1-1 та 1-3; закласти дверні прорізи між приміщеннями 1-3 та 1-4 та влаштувати двері з приміщення 1-2 у приміщення 1-4; влаштувати автономні інженерні системи опалення, газопостачання та електропостачання.

Виділити ОСОБА_2 :

частину коридору 1-1, площею 9,7 кв.м., коридор 1-3 площею 5,2 кв.м., житлову 1-6 площею 16,2 кв.м., житлову 1-7 площею 11,4 кв.м., загальною площею приміщень - 42,5 кв.м., в тому числі житловою - 27,6 кв.м.; вхідні східці "а1", погріб "Пг/а", гараж "В" з оглядовою ямою "в", погріб "Г", навіс "Д", 1/2 частину огорожі №1; всього на суму 249 517,5 грн., що становить 48/100 від всього будинковолодіння.

ОСОБА_2 для здійснення поділу приміщень будинковолодіння необхідно виконати такі будівельно-ремонтні роботи по переобладнанню будинку: влаштувати подвійні двері для входу з двору у приміщення 1-1 та влаштувати вхід з приміщення 1-1 у приміщення 1-7; у приміщенні 1-1 влаштувати кухню; влаштувати автономні інженерні системи опалення, газопостачання та електропостачання.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення учасників процесу, апеляційний суд приходить до висновку про її задоволення, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є співвласниками у рівних частках (по 1/2) будинку, господарських будівель та споруд, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 , що сторонами не заперечується та підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

ОСОБА_1 звернувся до суду із даним позовом, оскільки у нього з ОСОБА_2 виник конфлікт щодо порядку користування вказаним будинковолодінням.

Поняття спільної часткової власності визначено у ч.2 ст.356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності.

Право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле.

Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні.

Згідно положень ч.ч.2, 3 ст.358 ЦК України співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

Згідно з частинами першою, другою статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Якщо виділ у натурі частки зі спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (ч.2 ст.183 цього кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання.

Відповідно до ст.367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.

У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Виходячи з аналізу змісту наведених норм права, поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними.

При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце поділ спільного майна. Тобто поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 19.05.2021 року у справі №501/2148/17 та від 28.07.2021 року у справі №310/7011/17.

Відповідно до висновку експерта № 117/22 від 27.02.2023 за результатами проведення судової інженерно-технічної експертизи встановлено, що технічно можливі варіанти поділу будинковолодіння між сторонами у справі у відповідності до їх часток в зазначеному будинковолодінні (в наближених до ідеальних часток 1/2 та 1/2) та запропоновано експертом три варіанти поділу будинковолодіння.

Згідно 1-го варіанту (Додаток №3):

- першому співвласнику пропонується виділити: коридор 1-1, площею 14,1кв.м., коридор 1-3, площею 5,2кв.м., житлову 1-6, площею 16,2кв.м., житлову 1-7, площею 11,4кв.м., загальною площею приміщень - 46,9кв.м., в тому числі житловою - 27,6кв.м.; вхідні східці «а1», погріб «Пг/а», гараж «В» з оглядовою ямою «в», погріб «Г», навіс «Д», 1/2 частину огорожі №1; всього на суму 270 643,5 грн., що становить 52/100 від всього будинковолодіння;

- другому співвласнику пропонується виділити: кухню 1-2, площею 9,5кв.м., житлову 1-4, площею 11,5кв.м., житлову 1-5, площею 15,5кв.м., загальною площею приміщень - 36,5кв.м., в тому числі житловою - 27,0кв.м.; господарську будівлю-літню кухню «Б», вбиральню «Ж», 1/2 частину огорожі №1; всього на суму 245 793,5 грн., що становить 48/3 00 від всього будинковолодіния;

Компенсація другому співвласнику 17 455 грн.

В даному варіанті необхідно виконати такі будівельно-ремонтні роботи по переобладнанню будинку:

- першому співвласнику закласти дверні прорізи між приміщеннями 1-1 та 1-2, та між приміщеннями 1-3 та 1-4; приміщення 1-1 розділити на два приміщення, в яких облаштувати кухню та коридор;

- другому співвласнику влаштувати подвійні двері для входу з двору у приміщення 1-2; приміщення 1-2 розділити на два приміщення, в яких облаштувати кухню та коридор;

- другому співвласнику влаштувати двері з приміщення 1-2 у приміщення 1-4;

- обом співвласникам влаштувати автономні інженерні системи опалення, газопостачання та електропостачання.

Згідно 2-го варіанту (Додаток №4):

- першому співвласнику пропонується виділити: частину коридору 1-1, площею 9,7кв.м., коридор 1-3, площею 5,2кв.м., житлову 1-6, площею 16.2кв.м., житлову 1-7, площею 11,4кв.м., загальною площею приміщень - 42,5кв.м., в тому числі житловою - 27,6кв.м.; погріб «Пг/а», гараж «В» з оглядовою ямою «в», погріб «Г», навіс «Д», 1/2 частину огорожі №1; всього на суму 249 517,5 грн., що становить 48/100 від всього будинковолодіння;

- другому співвласнику пропонується виділити: частину коридору 1-1, площею 4,0кв.м., кухню 1-2, площею 9,5кв.м., житлову 1-4, площею 11,5кв.м., житлову 1-5, площею 15,5кв.м., загальною площею приміщень - 40,5кв.м., в тому числі житловою - 27,0кв.м.; вхідні східці «а1», господарську будівлю-літню кухню «Б», вбиральню «Ж», 1/2 частину огорожі №1; всього на суму 266 919,5 грн., що становить 52/100;

Компенсація першому співвласнику - 12 223 грн..

В даному варіанті необхідно виконати такі будівельно-ремонтні роботи по переобладнанню будинку:

- другому співвласнику влаштувати перегородку у приміщенні 1-1 та закласти дверний проріз між приміщеннями 1-1 та 1-3;

- другому співвласнику закласти дверні прорізи між приміщеннями 1-3 та 1-4 та влаштувати двері з приміщення 1-2 у приміщення 1-4;

- першому співвласнику влаштувати подвійні двері для входу з двору у приміщення 1-1 та влаштувати вхід з приміщення 1-1 у приміщення 1-7;

- першому співвласнику у приміщенні 1-1 влаштувати кухню;

- обом співвласникам влаштувати автономні інженерні системи опалення, газопостачання та електропостачання.

Заявою від 02.05.2023 року ОСОБА_2 визнала позовні вимоги та просила суд при ухваленні рішення врахувати те, що вона є непрацездатною особою, адже являється пенсіонеркою за віком, а також має інвалідність II групи, у зв`язку із чим не має можливості сплачувати компенсацію позивачу передбачену у 1-му варіанті поділу. Вказала, що погоджується на поділ будинковолодіння за варіантом №2, де визначено найменший розмір компенсації першому співвласнику в сумі 12223 грн. та згідна отримати, при поділі, частину будинковолодіння передбачене першому співвласнику.

Клопотанням від 03.05.2023 року представник позивача просила здійснити поділ будинковолодіння за 1-им варіантом поділу та виділити ОСОБА_1 майно передбачене другому співвласнику.

Оскаржуваним рішенням, місцевий суд вважав доцільним поділити спірне будинковолодіння згідно висновку експерта № 117/22 від 27.02.2023 року за 1-им варіантом поділу.

ОСОБА_1 (другий співвласник у 1-му варіанті) було виділено 48/100 від всього будинковолодіння, а ОСОБА_2 (перший співвласник у 1-му варіанті) 52/100 від всього будинковолодіння із виплатою позивачу компенсації за різницю часток у розмірі 17 455 грн..

При цьому, судом першої інстанції, зокрема, враховувалося, що відповідач не подавала заперечень щодо такого варіанту поділу.

Разом з цим, місцевий суд не звернув уваги на заяву ОСОБА_2 від 02.05.2023 року, якою остання визнала позовні вимоги та просила суд здійснити поділ будинковолодіння за варіантом №2, де визначено найменший розмір компенсації першому співвласнику в сумі 12223 грн. та згідна отримати, при поділі, частину будинковолодіння передбачене першому співвласнику. При цьому, покликалася на важке матеріальне становище та неможливість сплати нею позивачу компенсації за різницю часток.

Враховуючи, що ОСОБА_2 є непрацездатною особою, являється пенсіонеркою за віком, має інвалідність II групи, не має можливості сплачувати компенсацію позивачу передбачену у 1-му варіанті поділу, апеляційний суд вважає обґрунтованим здійснити поділ спірного будинковолодіння за 2-им варіантом поділу, де визначити позивача другим співвласником, а відповідача першим.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції підлягає зміні з урахуванням мотивів даної постанови.

Керуючись ст.ст. 367, 376, 381-384, 389-391 ЦПК України, Рівненський апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Рішення Рівненського районного суду Рівненської області від 03 травня 2023 року в частині обраного варіанту поділу спірного будинковолодіння змінити.

Поділити між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 будинковолодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , згідно висновку експерта №117/22 від 27.02.2023 року (варіант №2 поділу будинковолодіння, додаток № 4), відповідно до якого ОСОБА_1 виділити, визнавши за ним право власності на майно:

- частину коридору 1-1, площею 4,0кв.м., кухню 1-2, площею 9,5кв.м., житлову 1-4, площею 11,5кв.м., житлову 1-5, площею 15,5кв.м., загальною площею приміщень - 40,5кв.м., в тому числі житловою - 27,0кв.м.;

- вхідні східці «а1», господарську будівлю-літню кухню «Б», вбиральню «Ж», 1/2 частину огорожі №1, а всього на суму 266 919,5 грн., що становить 52/100.

ОСОБА_1 для здійснення поділу приміщень будинковолодіння необхідно виконати такі будівельно-ремонтні роботи по переобладнанню будинку:

- влаштувати перегородку у приміщенні 1-1 та закласти дверний проріз між приміщеннями 1-1 та 1-3;

- закласти дверні прорізи між приміщеннями 1-3 та 1-4 та влаштувати двері з приміщення 1-2 у приміщення 1-4;

- влаштувати автономні інженерні системи опалення, газопостачання та електропостачання.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 за відхилення від ідеальних часток при варіанті №2 компенсацію у сумі 12 223 грн. (дванадцять тисяч двісті двадцять три) грн.00 коп.

ОСОБА_2 виділити частину будинковолодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , визнавши за нею право власності на майно:

- частину коридору 1-1, площею 9,7кв.м., коридор 1-3, площею 5,2кв.м., житлову 1-6, площею 16.2кв.м., житлову 1-7, площею 11,4кв.м., загальною площею приміщень - 42,5кв.м., в тому числі житловою - 27,6кв.м.;

- погріб «Пг/а», гараж «В» з оглядовою ямою «в», погріб «Г», навіс «Д», 1/2 частину огорожі №1, а всього на суму 249 517,5 грн., що становить 48/100 від всього будинковолодіння.

ОСОБА_2 для здійснення поділу приміщень будинковолодіння необхідно виконати такі будівельно-ремонтні роботи по переобладнанню будинку:

- влаштувати подвійні двері для входу з двору у приміщення 1-1 та влаштувати вхід з приміщення 1-1 у приміщення 1-7;

- у приміщенні 1-1 влаштувати кухню;

- влаштувати автономні інженерні системи опалення, газопостачання та електропостачання.

У решті рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Головуючий-суддя Шимків С.С.

Судді: Гордійчук С.О.

Ковальчук Н.М.