ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 638/6448/21 Головуючий суддя І інстанції Яковлева В.М.
Провадження № 22-ц/818/1438/23 Суддя доповідач Яцина В.Б.
У Х В А Л А
про залишення апеляційної скарги повторно без руху
19 липня 2023 року м. Харків.
Харківський апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах Яцини В.Б., перевіривши відповідність вимогам закону апеляційної скарги представника ОСОБА_1 адвоката Крижановського Миколи Валентиновича на рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 25 травня 2023 року, по справі № 638/6448/21, за позовом Акціонерного товариства «Піреус Банк МКБ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
Рішенням Дзержинського районного суду м.Харкова від 25 травня 2023 року позов Акціонерного товариства «Піреус Банк МКБ» задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням представник ОСОБА_1 адвокат Крижановський М.В. подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 27 червня 2023 року апеляційну скаргу витребувано з Дзержинського районного суду м. Харкова.

04 липня 2023 на адресу Харківського апеляційного суду надійшла вказана цивільна справа.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 06 липня 2023 року апеляційну скаргу було залишено без руху для сплати судового збору.

17 липня 2023 року адвокатом Крижановським М.В. електронною поштою подано до Харківського апеляційного суду заяву про усунення недоліків скарги, у якій міститься клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, разом із податковою декларацією платників єдиного податку фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 за 2022 рік, копіями свідоцтва про народження та укладання шлюбу матері його дружини ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , яка є пенсіонеркою та громадянкою росії, а тому потребує сторонньої допомоги.

Клопотання обґрунтовано тим, що судовий збір який має сплатити ОСОБА_1 до Харківського апеляційного суду складає 35411 грн.25 коп., однак його річний дохід за 2022 рік згідно декларації становить 5620 грн 00 к., а тому відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати судового збору, оскільки судовий збір який він має сплатити перевищує 5 % розміру його річного доходу за попередній календарний рік.

Проте, вказане клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Скаржником на підтвердження скрутного матеріального становища надано податкову декларацію платників єдиного податку фізичною особою підприємцем ОСОБА_1 за 2022 рік, однак вона є нечитаємою копією.

З вказаних відомостей вбачається, що у скаржника за 1,2,3,4 квартали 2022 року відсутній дохід.

Відповідно до положень частин першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VІ "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:Розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в)одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав,відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Правова позиція щодо необхідності підтвердження скаржником незадовільного майнового стану була викладена в постанові Верховного Суду від 17 травня 2018 у справі №904/9117/17, в якій Верховний Суд вказав на те, що єдиною підставою для вчинення судом дій, зазначених у статті 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі. Також, Верховний Суд вказав на те, що вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору, при цьому, статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, обґрунтування та доказування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Зі змісту рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі», вбачається, що вимога сплати збору цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

У рішенні від 26.07.2005 у справі«Kniat v. Poland»ЄСПЛ указав на те, що при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору, про надання відстрочення чи розстрочення, національні суди повинні встановити реальний дохід (розмір заробітної плати, соціальних виплат, стипендії тощо) особи, чи наявне в неї рухоме та нерухоме майно, цінні папери, чи є в неї можливість розпоряджатися вказаним без значного погіршення власного фінансового стану.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року; «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26 липня 2005 року).

Отже, звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, який є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

В свою чергу, особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати повинна навести доводи того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору та підтверджували можливість сплати судового збору до ухвалення рішення у справі.

Аналіз цих норм дає підстави вважати, що сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні докази. Такими доказами можуть бути документи про рівень доходу позивача, про відсутність майна, документи про заборгованість перед іншими особами, наприклад, за комунальні послуги тощо.

Скаржник документальних чи інших таких доказів не пред`явив, а декларація платників єдиного податку фізичною особою підприємцем ОСОБА_1 за 2022 рік, від 12 липня 2023 року за період з I по IV квартал 2022 року повністю не ілюструє незадовільне (скрутне) майнове становище ОСОБА_1 .

Вказаної довідки не достатньо щоб дійти висновку та визнати майновий стан скаржника таким, щоб звільнити його від сплати судового збору. З цього документу також не можна визначити, що у скаржника немає інших доходів.

Аналогічний правовий висновок зроблений Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 21 березня 2023 року (справа № 990/13/223).

Враховуючи, що ОСОБА_1 є дієздатною особою, документів про перебування на обліку, як безробітного, не надано, відповідач має можливість забезпечити свою життєдіяльність, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 не надано належних та достатніх доказів на підтвердження, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік, а також доказів на підтвердження його незадовільного (скрутного) матеріального становища.

Аналіз заявленого в заяві про усунення недоліків скарги клопотання та надані до неї документи, не характеризують повністю майновий стан ОСОБА_1 , також до заяви про усунення недоліків скарги не додано належних та достатніх доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору та відсутності коштів, призначених для сплати судового збору на момент подання апеляційної скарги.

Враховуючи викладене, клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Крижановського Миколи Валентиновича про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволенню не підлягає.

За правилами пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року зі змінами та доповненнями, за подання апеляційної скарги на рішення суду підлягає сплаті судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно із пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 вказаного Закону, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою підлягає сплаті судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням зазначеної норми за подання апеляційної скарги підлягає сплаті судовий збір у розмірі 35411 грн 25 коп (23607,35х 150% = 35411,25).

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне залишити повторно апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Крижановського М.В. без руху для сплати судового збору у сумі 35411 грн 25 коп та надання до Харківського апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату цих витрат.

Реквізити рахунку для сплати судового збору:

розрахунковий рахунок: UA0020661;

отримувач коштів: ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101;

код отримувача: 37874947;

банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.);

код банку отримувача: 899998;

код бюджетної класифікації: 22030101.

призначення платежу: *; 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Для вчинення вказаних дій апелянту слід надати строк 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення скарги повторно без руху.

Керуючись ч. 2 ст. 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

Відмовити представнику ОСОБА_1 адвокату Крижановському Миколі Валентиновичу в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Крижановського Миколи Валентиновича на рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 25 травня 2023 року повторно залишити без руху.

Встановити представнику ОСОБА_1 адвокату Крижановському Миколі Валентиновичу строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали, для надання до Харківського апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату цих витрат.

Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вищевказаних вимог апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя В.Б.Яцина.