Провадження № 2/317/702/2023
Справа № 317/2573/23
19 липня 2023 року м. Запоріжжя
Запорізький районний суд Запорізької області у складі:
головуючого судді Мінгазова Р.В.
при секретарі Герман Н.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» до ОСОБА_1 , про коштів в порядку регресу, -
До суду звернулося ПАТ «НАСК «Оранта» з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 страхове відшкодування в порядку регресу в розмірі 16 243 грн. 17 коп. та понесені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 684 грн.
Даний договір укладено на пільгових умовах та на 50% зменшено розмір страхового платежу.
Відповідно до постанови Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 07.12.2020, справа № 334/6914/20 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.
16.11.2020 до ПАТ «HACK «ОРАНТА» із заявою (вимогою) звернувся власник пошкодженого транспортного засобу «Mitsubishi Pajero Sport» ОСОБА_4 , з приводу виплати страхового відшкодування в зв`язку із дорожньо-транспортною пригодою, яка є страховим випадком відповідно до умов Договору страхування.
Оскільки позивач виконав своє зобов`язання щодо виплати страхового відшкодування за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участю забезпеченого автомобіля, а факт керування відповідачем ОСОБА_1 забезпеченим автомобілем під час дорожньо-транспортної пригоди та його вина у настанні дорожньо-транспортної пригоди встановлені постановою суду, та автомобіль був застрахований ОСОБА_2 із застосуванням пільги, передбаченої ст. 13.2 Закону України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" (далі - Закон № 1961-IV), і ця пільга не може бути застосована до відповідача ОСОБА_1 , в останнього, згідно з положеннями Закону України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" виник обов`язок компенсувати страховику 50 % виплаченого страхового відшкодування, що становить 16 243 грн. 17 коп.
Ухвалою судді 26.05.2023 провадження в справі відкрито, постановлено розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, подавши до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, підтримку позову та згоду на заочний розгляд справи.
Відповідач у судове засідання не з`явився, заяв по суті справи чи з процесуальних питань не подав. Про час і місце розгляду справи сповіщався засобами поштового зв`язку за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання згідно із п. 4 ч. 8 ст.128 ЦПК України.
Враховуючи, що відповідач згідно із ст. 128 ЦПК України повідомлений, відзив не подав, причини неявки в судове засідання не повідомив, суд відповідно до ст.280, 281 ЦПК розглядає справу на підставі наявних у ній доказів з ухваленням заочного рішення з урахуванням того, що представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи.
Фіксування судового процесу технічними засобами не проводилося у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності осіб, які беруть участь у справі.
Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, у зв`язку з наступним.
Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно зі ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Дані обставини встановлені згідно з постановою Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 07.12.2020, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП і накласти на нього стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн (а. с. 5).
Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Вказаний договір був укладений між ПАТ «HACK «ОРАНТА» та ОСОБА_2 , як з пенсіонером - громадянином України (пенсійне посвідчення НОМЕР_4 від 20.12.2016) на підставі положень пункту 13.2 статті 13 Закону № 1961-IV, відповідно до якого розмір страхового платежу за одним внутрішнім договором страхування зменшується на 50 відсотків, за умови, що страхувальником є громадянин України - учасник війни, особа з інвалідністю II групи, особа, яка постраждала внаслідок Чорнобильської катастрофи, віднесена до І або II категорії, пенсіонер, а забезпечений транспортний засіб має робочий об`єм двигуна до 2500 сантиметрів кубічних включно та належить цьому громадянину на праві власності. Зазначена пільга надається за умови особистого керування таким транспортним засобом особою, яка належить до визначених у цьому пункті категорій громадян України, без мети надання платних послуг з перевезення пасажирів або вантажу. Тобто при укладенні договору страхування страхувальником було сплачено страховий платіж зі знижкою у 50 %.
Повідомлення водія забезпеченого транспортного засобу - відповідача ОСОБА_1 про ДТП від 13.11.2020 надійшло до ПАТ «HACK «ОРАНТА» 16.11.2020 (а.с. 6).
16.11.2020 власник транспортного засобу ««Mitsubishi Pajero Sport» державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , ОСОБА_4 звернувся до ПАТ «HACK «ОРАНТА» із заявою про виплату страхового відшкодування (а.с. 7).
В протоколі (акті) огляду транспортного засобу від 16.11.2020 описано пошкодження вищевказаного транспортного засобу належного (а. с. 9).
Відповідно до ремонтної калькуляції від 01.12.2020 вартість ремонту транспортного засобу ««Mitsubishi Pajero Sport» державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , становить 60 776,69 грн. (а.с.8).
Франшиза згідно поліса №6972870 складає 0,00 грн.
Відповідно до платіжного доручення №6572 від 09.02.2021 вбачається, що ПАТ «HACK «ОРАНТА» було перераховано ОСОБА_4 страхове відшкодування в сумі 32 486,33 грн. (а.с. 12).
Між сторонами виникли правові відносини у сфері обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, що регулюються Законом № 1961-IV, Законом України "Про страхування", ЦК України.
Страхування - це вид цивільно-правових відносин щодо захисту майнових інтересів фізичних та юридичних осіб у разі настання певних подій (страхових випадків), визначених договором страхування або чинним законодавством, за рахунок грошових фондів, що формуються шляхом сплати фізичними особами та юридичними особами страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) та доходів від розміщення коштів цих фондів (стаття 1 Закону України "Про страхування").
За договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору (стаття 979 Цивільного кодексу (далі - ЦК) України).
Страхувальник вносить страховику згідно з договором страхування певну плату, яка називається страховим платежем (страховим внеском, страховою премією) (частина перша статті 10 Закону України Про страхування ).
Предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, які не суперечать закону і пов`язані, зокрема, з відшкодуванням шкоди, завданої страхувальником (страхування відповідальності) (стаття 980 ЦК України).
Розрізняють добровільну та обов`язкову форми страхування (стаття 5 Закону України Про страхування ). Добровільним може бути, зокрема, страхування наземного транспорту (пункт 6 частини четвертої статті 6 Закону України Про страхування ). Втім, законом може бути встановлений обов`язок фізичної або юридичної особи бути страхувальником життя, здоров`я, майна або відповідальності перед іншими особами за свій рахунок чи за рахунок заінтересованої особи (обов`язкове страхування) (частина перша статті 999 ЦК України).
Види обов`язкового страхування в Україні визначені у статті 7 Закону України "Про страхування". До них пункт 9 частини першої вказаної статті відносить страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів. Відносини у цій сфері регламентує, зокрема, Закон № 1961-IV.
Відповідно до положень статті 7 Закону № 1961-IV розмір страхового платежу (внеску, премії) встановлюється страховиком самостійно шляхом добутку розміру базового страхового платежу та значень відповідних коригуючих коефіцієнтів, що затверджуються відповідно до пункту 7.2 цієї статті, а також з урахуванням положень пункту 13.2 статті 13 цього Закону. Страховику забороняється встановлювати або пропонувати встановити розмір страхового платежу, розрахований в інший спосіб.
Розмір базового страхового платежу, перелік, значення коригуючих коефіцієнтів та порядок їх застосування затверджуються Уповноваженим органом за поданням МТСБУ. Пропозиції МТСБУ щодо розміру базового страхового платежу та значень коригуючих коефіцієнтів підтверджуються актуарними розрахунками з урахуванням рівня збитковості даного виду страхування в цілому по галузі за останній розрахунковий період, який становить не менше року, та статистичних даних. Якщо Уповноважений орган протягом 60 календарних днів з дня внесення МТСБУ пропозиції не затвердив розмір базового страхового платежу, перелік, значення коригуючих коефіцієнтів та порядок їх застосування, діють попередні коригуючі коефіцієнти, порядок їх застосування та розмір базового страхового платежу.
Згідно п. 13.2 ст. 13 Закону № 1961-IV розмір страхового платежу за одним внутрішнім договором страхування зменшується на 50 відсотків, за умови, що страхувальником є громадянин України - учасник війни, особа з інвалідністю II групи, особа, яка постраждала внаслідок Чорнобильської катастрофи, віднесена до I або II категорії, пенсіонер, а забезпечений транспортний засіб має робочий об`єм двигуна до 2500 сантиметрів кубічних включно та належить цьому громадянину на праві власності. Зазначена пільга надається за умови особистого керування таким транспортним засобом особою, яка належить до визначених у цьому пункті категорій громадян України, без мети надання платних послуг з перевезення пасажирів або вантажу.
Згідно п. 38-1.1 ст. 38-1 Закону № 1961-IV у разі якщо страховик здійснив страхове відшкодування за шкоду, заподіяну під час використання забезпеченого транспортного засобу, у сфері, що передбачає більше значення коригуючого коефіцієнта, ніж визначено договором страхування, чи з порушенням умов, передбачених пунктом 13.2 статті 13 цього Закону (при укладенні договору страхування із застосуванням такого пункту), то особа, відповідальна за шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, зобов`язана компенсувати страховику 50 відсотків виплаченого страхового відшкодування.
Позивачем, як страховиком, сплачено страхове відшкодування на загальну суму 32 486 грн. 33 коп. на користь власника транспортного засобу «Mitsubishi Pajero Sport» державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , ОСОБА_4 , який було пошкоджено в результаті ДТП, вину у настанні якої відповідача ОСОБА_1 встановлено постановою суду у справі про адміністративне правопорушення.
Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача витрати, пов`язані з виплатою страхового відшкодування, в розмірі 16 243 грн. 17 коп., а тому позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними, в зв`язку з чим підлягають задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір.
Керуючись ст. 263-265, 280-283 ЦПК України, суд
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», страхове відшкодування в розмірі 16 243 (шістнадцять тисяч двісті сорок три) грн. 17 коп. та 2 684 грн. 00 коп. судового збору, а всього стягнути 18 927 (вісімнадцять тисяч дев`ятсот двадцять сім) грн. 17 коп.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя Р.В. Мінгазов