Справа № 180/1657/20
У Х В А Л А

іменем України

19.04.2023 року с-ще Томаківка Дніпропетровської області

Томаківський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Кондус Л.А., при секретарі Дєєвої Ю.С., за участю позивачки за первісним позовом - ОСОБА_1 , представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 - адвоката Онищенка С.В. ( в режимі відеоконференції),

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду сел. Томаківка матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, що перебуває у спільній сумісній власності, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, третя особа ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Томаківського районного суду Кондус Л.А. знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, що перебуває у спільній сумісній власності.

04.08.2022 року від відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 через канцелярію суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, третя особа ОСОБА_3 , яку прийнято до спільного розгляду з первісним позовом.

До суду надійшло клопотання представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 - адвоката Онищенка С.В., який є представником позивача за зустрічним позовом, про зняття арешту з майна, а саме просить змінити заходи забезпечення позову, шляхом скасування ухвали про забезпечення позову від 22.10.2020 у справі № 180/1657/20 та просить постановити нову ухвалу про накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на депозитних рахунках, відкритих в Акціонерному товаристві комерційний банк «ПриватБанк», що належать відповідачу ОСОБА_2 , відкритих у період з 12.01.2013 року, в межах суми позовних вимог у розмірі 80 000,00 грн., або її еквіваленту в іноземній валюті на момент винесення ухвали суду по одному або декількох рахунках.

Своє клопотання представник відповідача обґрунтовує тим, що ухвалою судді Марганецького міського суду Дніпропетровської області від 22.10.2020 задоволено заяву позивачки про забезпечення позову, накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на депозитних рахунках, відкритих в Акціонерному товаристві комерційний банк «ПриватБанк» на ім`я ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , належні йому за період з 12.01.2013 року .

З огляду на вищевикладене, представник відповідача вважає, що вказані заходи забезпечення позову є надмірними по своїй суті з огляду на таке:

З відповіді від 17.12.2020, наданої суду ПАТ КБ ПриватБанк» вбачається, що згідно наявної інформації у вказаному банку відповідач ОСОБА_2 має відкритими наступні рахунки із залишками коштів, а саме:

- НОМЕР_2 за договором SAMDNWFC4

від 26.12.2017 року у валюті гривня із залишком 610,90 грн.;

-UA3917897 за договором SAMDNWFC95 від 26.12.2017 року у валюті гривня із залишком 11046,72 грн.;

-UA2013520 за договором SAMDN9454 від 27.06.2017 року у валюті гривня із залишком 313,50 грн.;

-UA8923531 за договором SAMDNWFC9 від 25.07.2018 року у валюті долар США із залишком 5944,76 доларів США;

-UA7142128 за договором SAMDNWFC6 від 22.05.2020 року у валюті долар США із залишком 4990 доларів США;

- НОМЕР_3 за договором SAMDNWFC1 від 25.07.2018 року у валюті російський рубль із залишком 361,55 руб.;

-0396541 за договором SAMDN4282 від 16.03.2013 у валюті гривня із залишком 0 грн.;

-UA3473247 за договором SAMDNWFD100 від 01.10.22020 року у валюті долар США із залишком 100,02 доларів США.

Представник відповідача зазначає, що фактичний залишок коштів на рахунках значно перевищує позовні вимоги, пред`явлені позивачем ОСОБА_1 у позовній заяві від 22.10.2020 року в сумі 80 000,00 грн. Тому застосовані судом заходи забезпечення позову повністю позбавляють відповідача засобів до існування, оскільки розповсюджуються на грошові активи, які вочевидь і не є предметом позову та значно перевищують його за обсягом.

Представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 - адвокат Онищенка С.В. та представник позивача за зустрічним позовом підтримує заявлене клопотання про зняття арешту з майна в повному обсязі.

Позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 заперечує проти вказаного клопотання.

Третя особа за зустрічним позовом ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що у задоволенні вказаного клопотання слід відмовити за таких підстав.

Порядок розгляду питань, пов`язаних із забезпеченням позову, у тому числі скасування таких заходів, передбачений Главою 10 Розділу І Цивільного процесуального Кодексу України.

Відповідно ч. 1 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Судом встановлено, що ухвалою Марганецького міського суду Дніпропетровської області від 22 жовтня 2020 року про забезпечення позову накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на депозитних рахунках, які відкриті в АТ КБ «ПриватБанк» на ім`я ОСОБА_2 , належні йому за період з 12.01.2013 року.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму ВСУ від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Тобто, скасування заходів забезпечення позову судом, який їх застосував, можливе, якщо відпали підстави, з яким закон пов`язує можливість застосування таких заходів або змінилися обставини, що зумовили його застосування. Отже, скасування заходів забезпечення позову діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

На момент вирішення питання про скасування заходів забезпечення позову розгляд справи не завершено, триває судовий розгляд, що вказує на передчасність вимог про зміну заходів забезпечення позову, шляхом скасування ухвали про забезпечення позову від 22.10.2020 року по справі № 180/1657/20 та постановлення нової ухвали про накладення на грошові кошти, які знаходяться на депозитних рахунках, відкритих в АТ КБ «ПриватБанк», що належать ОСОБА_2 , відкритих з 12.01.2013 року в межах суми позовних вимог - в розмірі 80000 гривень або її еквіваленту в іноземній валюті на момент винесення ухвали суду по одному або декількох рахунках.

Окрім того, до розгляду справи по суті позивачем за первісним позовом подано заяву про зміну розміру позовних вимог, тобто збільшено позовні вимоги із урахуванням грошової суми, яка знаходиться на вищевказаних відкритих рахунках на ім`я ОСОБА_2 , яка є спільною сумісною власністю подружжя і становить 11034,78 доларів США, 361,55 російського рубля та 11971,12 грн.

Зі змісту п.п. 23, 24 постанови Пленуму ВСУ від 21 грудня 2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» вбачається, що вирішуючи спори між подружжям про майно, необхідно встановлювати обсяг спільно нажитого майна, наявного на час припинення спільного ведення господарства, з`ясовувати джерело і час його придбання. Спільною сумісною власністю подружжя, що підлягає поділу можуть бути будь-які види майна, незалежно від того, на ім`я кого з подружжя вони були придбані чи внесені грошовими коштами, якщо інше не встановлено шлюбним договором чи законом. До складу майна, що підлягає поділу включається загальне майно подружжя, наявне у нього на час розгляду справи, та те, що знаходиться у третіх осіб. При поділі майна враховуються також борги подружжя та правовідносини за зобов`язаннями, що виникли в інтересах сім`ї.

Відповідно до п.30 постанови Пленуму ВСУ від 21 грудня 2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», рівність прав кожного із подружжя на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності (якщо інше не встановлено домовленістю між ними) та необхідність взаємної згоди подружжя на розпорядження майном, що є об`єктом права його спільної сумісної власності, передбачено ч.1 ст.63, ч.1 ст.65 СК.

Враховуючи, що цивільна справа за первісною позовною заявою та за зустрічним позовом про поділ сумісного майна подружжя, не розглянута, заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер, суд вважає, що підстав для зміни заходів забезпечення позову, шляхом скасування ухвали про забезпечення позову від 22.10.2020 року та постановлення нової ухвали про накладення арешту на грошові кошти, належних ОСОБА_2 та знаходяться на одному або декількох рахунках в АТ КБ «ПриватБанк» на цій стадії розгляду справи немає, у зв`язку з чим у задоволенні заяви про зняття арешту з майна слід відмовити.

Підстава скасування арешту, яку представник відповідача визначив у своїй заяві є той факт, що розмір грошових коштів, які знаходяться на рахунках відповідача і на які накладено арешт є більшим за позовні вимоги позивача. Проте суд звертає увагу, що вказана обставина може бути встановлена тільки під час прийняття рішення по суті, а зняття арешту з цих підстав буде фактично вирішенням справи.

Згідно ч. 6 ст. 158 ЦПК України відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 43,158,259, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 - адвоката Онищенка С.В. про зняття арешту з майна згідно ухвали про забезпечення позову від 22.10.2020 у справі № 180/1657/20 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через суд першої інстанції шляхом подачі в 15-денний строк з дня проголошення ухвали, шляхом подачі апеляційної скарги про її оскарження.

Суддя: Л.А.Кондус

19.04.2023