Справа№938/97/23
Провадження № 2/938/83/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 квітня 2023 року селище Верховина
Верховинський районний суд Івано-Франківської області
в складі: головуючого судді Джуса Р.В.,
за участю: секретаря судових засідань Мартищук Н.І.,
розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу
за позовом: ОСОБА_1 ,
до відповідача: ОСОБА_2 ,
про розірвання шлюбу,
від позивача: ОСОБА_1 ;
від відповідача: не з`явився;
Обставини справи.
ОСОБА_1 звернулась до Верховинського районного суду Івано-Франківської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Ухвалою суду від 22.02.2023 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні на 13.03.2023.
В судовому засіданні 13.02.2023 оголошувалась перерва до 30.03.2023 для надання відповідачу можливості примиритись із позивачкою. Про дату та час наступного засідання, сторони були повідомлені належним чином, що підтверджується розпискою, яка міститься в матеріалах справи.
В судове засідання 30.03.2023 учасники справи не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися у встановленому процесуальним законом порядку, причин неявки не повідомили. Відтак, у зв`язку із неявкою учасників справи, розгляд справи було відкладено на 19.04.2023.
В судове засідання 19.04.2023 з`явилася позивач ОСОБА_1 . Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, причин неявки не повідомив. Про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся у встановленому процесуальним законом порядку, що підтверджується наявною в матеріалах справи розпискою.
Відповідно до положень ст.128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.
Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.
Позивач, в судовому засіданні, просила суд проводити розгляд справи без участі відповідача, оскільки такий був належним чином повідомлений про розгляд справи, та свідомо ухиляється від явки до суду. Через канцелярію суду подала заяву, в якій не заперечила проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення у ній.
За змістом ст.275 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Також суд зазначає, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду неефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (параграфи 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").
У рішеннях Європейського суду з прав людини у справі "Шульга проти України" та справі "Красношапка проти України" зазначено, що роль національних суддів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ та організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними.
Статтею 43 ЦПК України визначено права та обов`язки учасників судового процесу, зокрема учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази тощо.
Відповідно до п.1 ч.3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до вимог ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Статтею 281 ЦПК України передбачено, що про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.
Враховуючи той факт, що відповідач будучи належним чином повідомленим про дачу, час та місце розгляду справи під розписку, в судове засідання повторно не з`явився та не повідомив причин неявки, відзив на позов не подав, а позивач в судовому засіданні подала заяву, в якій зазначила, що не заперечує проти заочного розгляду справи, суд ухвалив провести заочний розгляд справи №938/97/23 та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у ній доказів.
В судовому засіданні 19.04.2023 оголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.
Правова позиція позивача.
Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на те, що 28.07.2012 між нею та відповідачем було укладено шлюб, який зареєстровано Виконкомом Красноїльської сільської ради Верховинського району Івано-Франківської області, актовий запис №4. У шлюбі у них народилося п`ятеро дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Однак, спільне життя з відповідачем виявилося невдалим та протягом останнього часу поступово погіршувалося. Кожен має діаметрально протилежні погляди на шлюб та сім`ю. Причиною розірвання шлюбу стало те, що відповідач вчиняє сварки та застосовує щодо неї фізичне насильство. Все це відбувається у присутності дітей та негативно впливає на їхній психологічний стан та розвиток. Внаслідок такої поведінки відповідача, вона втратила почуття поваги та любові до нього. На даний час, вони припинили шлюбні стосунки, перестали вести спільне господарство. Вважає, що шлюб із відповідачем фактично припинився, подальше спільне життя та збереження шлюбу є неможливим та суперечить її інтересам та інтересам їхніх спільних дітей. Просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала у повному обсязі, з підстав, що викладені у позовній заяві. Додатково зазначила, що відповідач зловживає алкогольними напоями, застосовував до неї фізичне насильство, у зв`язку з чим вона зверталася до поліції. Вже протягом двох місяців вони разом не поживають. Вона немає жодних почуттів до нього. Просить позов задовольнити. Просила судові витрати залишити за нею та не стягувати такі з відповідача.
Правова позиція відповідача.
Відповідач не скористався своїм процесуальним правом, відзиву на позов чи будь-яких письмових пояснень по суті спору не подав.
Фактичні обставини встановлені судом.
Судом встановлено, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_8 , було укладено шлюб, який зареєстровано 28 липня 2012 року у Виконкомом Красноїльської сільської ради Верховинського району Івано-Франківської області, актовий запис №4. Після державної реєстрації шлюбу, чоловік обрав прізвище « ОСОБА_9 » а дружина « ОСОБА_9 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серія НОМЕР_1 від 28.07.2012.
Від спільного подружнього життя у сторін народилося п`ятеро дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 , виданою 10.04.2013 Виконкомом Красноїльської сільської ради Верховинського району Івано-Франківської області; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_3 , виданою 08.09.2014 Красноїльською сільською радою Верховинського району Івано-Франківської області; ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_4 , виданою 25.11.2016 Красноїльською сільською радою Верховинського району Івано-Франківської області; ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_5 , виданою 18.10.2019 Верховинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Івано-Франківській області; ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_6 , виданою 17.12.2021 Верховинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Верховинському районі Івано-Франківської області Південно-Західного міжрегіонального управління юстиції.
Позивач вважає, що сім`я між нею та відповідачем розпалась, шлюб носить формальний характер, тому звернулася до суду із позовом про розірвання шлюбу.
Оцінка суду.
Як вбачається із позовної заяви, між сторонами виникли спірні правовідносини з приводу розірвання укладеного між ними шлюбу, які врегульовано положеннями Сімейного кодексу України.
Частиною 2 статті 3 Сімейного кодексу України, встановлено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.
Відповідно до частини 4 статті 3 Сімейного кодексу України, сім`я створюється зокрема на підставі шлюбу.
Частиною 1 статті 24 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.
Відповідно до положень частини 2 статті 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
Статтею 110 Сімейного кодексу України визначено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Підстави для розірвання шлюбу за позовом одного з подружжя визначено статтею 112 Сімейного кодексу України
Зокрема, законодавцем визначено, що при вирішенні такого спору, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно з п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Як встановлено судом, сімейне життя у сторін не склалося, що призвело до фактичного припинення шлюбних відносин між сторонами. Позивач та відповідач тривалий час не проживають разом, не ведуть спільного господарства.
Позивач, просить суд розірвати укладений між нею та відповідачем шлюб, оскільки вона втратила почуття поваги та любові до відповідача, не бажає надалі перебувати із ним у шлюбі. Вважає, що такий шлюб суперечить її інтересам, через поведінку та ставленні відповідача до неї, оскільки він негативно ставиться до неї, вчиняє сварки та застосовує щодо неї фізичне насильство.
Відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, в жодне з призначених судових засідань не з`явився, заперечень проти позову не подав, що свідчить про те, що він не зацікавлений у збереженні шлюбу.
Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, враховуючи, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, суд вважає, що сім`я розпалась і збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, тому шлюб слід розірвати.
Спору про поділ майна та визначення місця проживання дітей між сторонами немає.
Відповідно до ч.2 ст.114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Суд звертає увагу на те, що відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до норми вказаної статті, при розірванні шлюбу кожен із подружжя має право зберегти спільне прізвище або відновити дошлюбне. Це право може бути реалізоване лише у момент припинення шлюбу у разі його розірвання.
Як вбачається із свідоцтва про шлюб, позивач до укладення шлюбу носила прізвище « ОСОБА_10 » та після реєстрації шлюбу обрала прізвище " ОСОБА_9 ". В судовому засідання позивач просила повернути їй дошлюбне прізвище " ОСОБА_10 ".
Судові витрати.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового визначає Закон України «Про судовий збір».
Так, відповідно до відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року 2684грн.
Згідно пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий справляється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1073,60 грн.
Таким чином позивач при поданні позову до суду повинен був сплатити судовий збір в сумі 1073,60грн.
Суд роз`яснює позивачу, що відповідно до пп.1 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.
Відповідно до вимог п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України судовий збір у разі задоволення позову покладається на відповідача.
Разом з тим, у судовому засіданні позивач просила суд понесені нею витрати по сплаті судового збору в розмірі 1073,60грн, залишити за нею та не стягувати із відповідача.
За таких обставин суд не вбачає підстав для стягнення витрат позивача по сплаті судового збору із відповідача.
Керуючись статтями 12, 13, 81, 141,280-284, 259, 263- 265, 268, 280-283 ЦПК України, суд,
позов задовольнити повністю.
Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , який зареєстровано 28.07.2012 Виконкомом Красноїльської сільської ради Верховинського району Івано-Франківської області, актовий запис №4.
Після розірвання шлюбу змінити прізвище позивачки " ОСОБА_9 " на її дошлюбне прізвище « ОСОБА_10 ».
Витрати позивача ОСОБА_1 по сплаті судового збору - залишити за позивачем.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , місце проживання: село Красноїлля Верховинського району Івано-Франківської області; персональний ідентифікаційний номер- НОМЕР_7 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , персональний ідентифікаційний номер відсутній.

Повне рішення складено 21.04.2023.

Суддя Роман ДЖУС