УХВАЛА

Справа №133/3961/21

29.03.2023

Козятинський міськрайонний суд Вінницької області

у складі головуючого - судді Пєтухової Н.О.,

за участю секретаря судового засідання Гаврилюк О.Г.,

представника позивача Цимбалюка В.І.,

представників відповідача Чешковського В.А., Козаченка В.О.,

розглядаючи в судовому засіданні в м. Козятин цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця», співвідповідача Виробничий підрозділ Козятинський загін воєнізованої охорони Регіональної філії «Південно-Західна залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі Набокова Василя Антоновича, про стягнення заробітної плати та допуск позивача до роботи,

встановив:

В провадженні Козятинського міськрайонного суду Вінницької області знаходиться вказана справа.

Ухвалою суду від 04.01.2022 справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

28.03.2023 через канцелярію суду від представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 надійшла заява про уточнення позовних вимог, в якій він просить стягнути із відповідача АТ «Укрзалізниця» на користь позивача ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 43 487,22 та компенсацію за нанесену моральну шкоду у розмірі 43 487,22 грн - загальну суму грошових коштів, у зв`язку з незаконним відстороненням від роботи позивача, яка з урахуванням сплати судового збору та індексацією інфляції становить 86 974,44 грн, згідно проведеного ним розрахунку, решту заявлених вимог просить залишити без змін.

В судовому засіданні представник позивача заявлене ним клопотання підтримав в повному обсязі, просив задовольнити уточнені ним позовні вимоги.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував щодо задоволення уточнених позовних вимог, просив надати строк для надання відзиву з запереченнями щодо заявленого розміру стягуваної заробітної плати, оскільки із розрахуноком він ознайомився під час судового засідання, що позбавило його підготувати відповідне заперечення. Також зазначив, що вказані вимоги щодо уточнення позовних вимог не обгрунтовані та не підтверджені відповідними доказами. Вважає, що до розрахунку середньомісячної заробітної плати увійшли суми виплат, які не повинні враховуватись при вказаному розрахунку.

Суд, вислухавши учасників судового засідання, вивчивши матеріали клопотання представника відповідача та матеріали цивільної справи, дійшов таких висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 ЦПК України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Приписами ст. 49 ЦПК України визначено процесуальні права та обов`язки сторін.

Згідно з п.2 ч. 2, ч.3 ст.49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У п.п.6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Аналогічне також зазначено у постанові Верховного Суду від 01.11.2021 у справі №405/3360/17.

Згідно зі ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Як встановлено судом із матеріалів справи, 29.12.2021 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про стягнення заробітної плати та допуск до роботи.

Ухвалою суду від 04.01.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 15 березня 2022 року.

Як вбачається із штампу вхідної кореспонденції суду, заяву про уточнення позовних вимог представником позивача було подано 29.03.2023, тобто з порушенням строків встановлених ст. 49 ЦПК України.

Крім того, слід заначити, що у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду (ч.5 ст.49 ЦПК України). Однак суду такі докази надані не були, що є підставою для повернення заяви.

Що стосується заявленого представником відповідача клопотання про надання строку на подання відзиву для надання заперечень щодо заявленого розміру стягуваної заробітної плати, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні даного клопотання з огляду на те, що уточнені позовні вимоги представника позивача було залишено без розгляду, щодо предмету позову відповідач був обізнаний. Крім того, відповідачем було надано відзив на позов, та додаткові пояснення до відзиву, тобто відповідач скористався своїм правом на подання відповідних заперечень та доказів до нього; норми ЦПК України передбачають право подання відзиву на позов, а не на заявую Таким чином, в задоволенні клопотання відповідача слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 49, 126, 127, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Заяву представника позивача ОСОБА_2 про уточнення позовних вимог в частині вимоги про стягнення з відповідача моральної шкоди - залишити без розгляду.

Клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про надання строку на подання відзиву для надання заперечень щодо заявленого розміру стягуваної заробітної плати залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення в частині залишення без розгляду частини вимог заяви позивача про уточнення позовних вимог.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя Наталя ПЄТУХОВА

Дата документу 29.03.2023