УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.04.2023 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Чішман Л.М.,

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Акцент-Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Представник заявника звернулась до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову у даній справі, якою просила скасувати арешт, накладений ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 21.12.2016 року.

В обґрунтування клопотання вказано, що після ухвалення у даній справі рішення від 29.06.2017 року відпала потреба у накладенні арешту на належну відповідачу квартиру.

Ухвалою від 12.04.2023 року заяву про скасування заходів забезпечення позову призначено до розгляду на 19.04.2023 року.

В судове засідання 19.04.2023 року заявник та інші учасники справи не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Згідно ст. 158 ЦПК України неявка сторін не перешкоджає розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Дослідивши клопотання, матеріали цивільної справи, суд дійшов наступного висновку.

Встановлено, що Публічне акціонерне товариство "Акцент-Банк" звернулося до суду з позовом, в якому просило стягнути з ОСОБА_1 заборгованість по кредитному договору в розмірі 103 781,18 грн.

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 21.12.2016 року задоволено заяву позивача про забезпечення позову, подану разом з позовною заявою, та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що на праві власності належить ОСОБА_1 , шляхом заборони будь-яким особам укладати угоди стосовно цього майна, проводити його реєстрацію та перереєстрацію, здійснювати його відчуження (а.с. 33).

Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 29.06.2017 року позовну заяву задовольнити частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Акцент-Банк заборгованість за кредитним договором №AN7GCC9FTE0070 від 21.04.2011 року у розмірі 15 023,50 грн., з яких: заборгованість за кредитом 4 172,39 грн., заборгованість по комісії за користування кредитом 2 432,96грн., пеня за несвоєчасність виконання зобов`язання за договором 3000,00 грн. та штрафи, фіксована частина 500,00 грн., - процентна складова 4 918,15 грн, а також судовий збір у розмірі 1 556,72 грн (а.с. 57-58).

Відповідно ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Так, як зазначено у п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Оцінивши доводи клопотання та підстави, наведені відповідачем для скасування арешту майна, суд вважає їх неспроможними та належним чином не доведеними.

Так, представником заявника до заяви про скасування заходів забезпечення позову не долучено жодних належних доказів про відсутність/наявність відкритого виконавчого провадження на примусове виконання рішення у даній справі або будь-яких інших доказів, які свідчили б про фактичне виконання рішення у даній справі та, відповідно, відсутність заборгованості за таким у ОСОБА_1 перед позивачем.

Виконання судового рішення є невід`ємним елементом права на судовий захист, передбаченого статтею шостою Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду.

Статтею 129-1 Конституції України встановлено, що судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконання судового рішення здійснює суд.

Звертаючись до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, представник заявника посилалась виключно на те, що враховуючи наявність рішення у даній справі, відпала потреба у накладеному на майно відповідача арешті.

Відповідно до вимог процесуального закону клопотання про скасування заходів забезпечення позову має бути вмотивованим.

Суд наділений правом скасувати заходи забезпечення позову лише за умови, коли відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів. Таких підстав представником заявника суду наведено не було.

Окремо суд звертає увагу заявника на тому, що ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 27.02.2023 року у задоволенні аналогічної заяви було відмовлено, така ухвала постановою Житомирського апеляційного суду від 30.03.2023 року залишена без змін.

Не надавши нових підстав в обґрунтування клопотання про скасування заходів забезпечення позову, адвокат повторно звернулася до суду першої інстанції з даним клопотанням, зазначивши лише про те, що на даний час будь-які виконавчі провадження, які порушені на підставі виконавчого листа, виданого на підставі рішення у даній справі, відсутні. Однак, належних та допустимих доказів цьому адвокат суду не надав.

Відповідно до ч. 1 п. 1, ч. 2 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.

Частиною третьою ст. 44 ЦПК України передбачено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами прямо презюмується Цивільним процесуальним кодексом та має за собою наслідком вжиття заходів процесуального примусу.

Так, п. 2 ч. 1 ст. 148 ЦПК України визначає, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Беручи до уваги сукупність вищезазначених обставин та положень закону, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову у зв`язку з її необґрунтованістю та попередження заявника про те, що в разі повторного звернення до суду з аналогічним клопотанням за відсутності інших підстав або нових обставин, судом до заявника будуть вжиті заходи процесуального примусу.

Керуючись ст. 44, 148, 158, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 19 квітня 2023 року.

Суддя Л.М. Чішман