Справа № 135/331/23
Провадження № 2-о/135/19/23
УХВАЛА

30.03.2023 м. Ладижин Вінницької області

Суддя Ладижинського міського суду Вінницької області Корнієнко О.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Орган опіки та піклування Ладижинської міської ради Вінницької області, про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Ладижинського міського суду Вінницької області із заявою про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна.

Ознайомившись з матеріалами заяви суд приходить до висновку, що заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, передбачених нормами ЦПК України.

Згідно вимог ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

З огляду на те, що нормами ЦПК не врегульовано питання залишення без руху заяв в порядку окремого провадження, у даному випадку застосуванню підлягають загальні норми цивільного процесуального законодавства.

Частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника органу опіки та піклування.

Згідно ч. 3 ст. 42 ЦПК України у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 27 березня 2008 року у справі «Штукатуров проти Росії» (заява № 44009/05) зазначив, що, вирішуючи справу про визнання особи недієздатною виключно на підставі письмових доказів, не побачивши і не почувши особу, суд порушив її право на справедливий судовий розгляд, передбачене ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Про необхідність надання доступу до суду навіть особам, які вже визнані недієздатними, відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції, наголошується у рішенні ЄСПЛ від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (заява № 49069/11).

Конституційний Суд України у Рішенні від 1 червня 2016 року у справі № 2-рп/2016 зазначив, що недієздатним особам мають надаватися правові можливості для задоволення індивідуальних потреб, реалізації та захисту їх прав і свобод; хоча за станом здоров`я недієздатні особи не спроможні особисто реалізовувати окремі конституційні права і свободи, у тому числі право на свободу та особисту недоторканність, вони не можуть бути повністю позбавлені цих прав і свобод, тому держава зобов`язана створити ефективні законодавчі механізми та гарантії для їх максимальної реалізації.

Відповідно до ч.3 ст. 25 Закону України "Про психіатричну допомогу" особи, яким надається психіатрична допомога, мають право на особисту участь у судових засіданнях, висловлення своєї думки щодо висновків лікарів-психіатрів у судовому засіданні при вирішенні питань, пов`язаних із наданням їм психіатричної допомоги та обмеженням у зв`язку з цим їх прав.

Натомість, заявник у своїй заяві не зазначив як заінтересовану особу ОСОБА_2 - особу, яку він просить визнати недієздатною, хоча, особа, щодо якої розглядається справа окремого провадження про визнання її недієздатною, має право на особисту участь у слуханні справи та на справедливий розгляд своєї справи.

Зокрема, така особа повинна бути повідомлена про розгляд справи, їй має бути роз`яснено її права, вона повинна мати можливість за бажання скористатися безоплатною правовою допомогою і брати участь у судових засіданнях.

Крім того, зі змісту поданої заяви слідує, що заявник просить визнати ОСОБА_1 недієздатним та призначити його (заявника) опікуном над ним.

Так, фізична особа може бути призначена опікуном (піклувальником) лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника).

Проте до поданої заяви не долучено всі вказані документи які підтверджують можливість заявника бути опікуном. Відсутній медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном, а також акт обстеження матеріально-побутових умов заявника, який просить визнати його опікуном.

Також, згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До 01.09.2015 редакція Закону України «Про судовий збір»(зокрема, п. 9 ч. 2 ст. 3) передбачала, що судовий збір не справляється за подання заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

01.09.2015 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» № 484-VIII від 22.05.2015, яким із Закону України «Про судовий збір» було виключено пункт 9 частини другої статті 3. Відтак, чинна редакція Закону України «Про судовий збір» передбачає, що судовий збір за подання заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи сплачується на загальних підставах.

Частина 2 ст. 299 ЦПК України передбачає, що судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави. Водночас, стаття 133 ЦПК України передбачає, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відтак, системний аналіз положень статі 299 та статті 133 ЦПК України свідчить, що на рахунок держави у справах про визнання фізичної особи недієздатною відносяться саме витрати пов`язані із розглядом справи. Натомість, розмір судового збору та порядок його сплати визначається виключно Законом України «Про судовий збір», чинна редакція якого не передбачає звільнення від сплати судового збору за подання до суду заяви про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки.

Відповідну правову позицію висловив Верховний суд в ухвалі від 28 грудня 2019 року у справі № 755/12409/15-ц.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» установлено у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня - 2684 грн.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір»,за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою встановлено ставку судового збору, що складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та становить 536,80 грн (0,2 х 2684 грн = 536,80 грн).

Таким чином розмір судового збору за подання даної заяви становить 536,80 грн, однак заявником до заяви не долучено документів про сплату судового збору.

Враховуючи викладене, подана заява підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення її недоліків. Недоліки підлягають усуненню шляхом подання заяви із зазначенням всіх заінтересованих осіб, та відповідної кількості копії заяви з додатками, зазначених в ухвалі документів та документів, що підтверджують сплату судового збору у вказаному розмірі.

Керуючись ст. ст.175 177, 185, 259, 260, 318 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Орган опіки та піклування виконавчого комітету Ладижинської міської ради Вінницької області, про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків заяви, протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали, інакше заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню заявнику.

Копію ухвали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя