ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Єдиний унікальний номер 646/782/23
Номер провадження 22-ц/818/1248/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 липня 2023 року м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Мальованого Ю.М.,

суддів: Тичкової О.Ю., Яцини В.Б.,

за участю:

секретаря судового засідання Супрун Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Акціонерного товариства «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» на рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 25 квітня 2023 року в складі судді Янцовської Т.М. у справі № 646/782/23 за позовом Акціонерного товариства «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2023 року Акціонерне товариство «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» (далі- АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК», банк) звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Позов мотивовано тим, що 28 жовтня 2021 року між Банком та ОСОБА_1 укладено Комплексний договір № 1/4205930, відповідно до умов якого відповідачка отримала кредит у сумі 265 047,26 грн, строком до 27 жовтня 2026 року.

У зв`язку з невиконанням умов Кредитного договору у відповідачки станом на 30 січня 2023 року наявна заборгованість в загальному розмірі 280 176,55 грн, що включає: заборгованість за кредитом - 203 202,96 грн, прострочену заборгованість за кредитом - 46 837,95 грн, нараховані відсотки - 2 771,69 грн, прострочені відсотки - 27 363,95 грн.

Посилаючись на вказані обставини АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» просив стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором № 1/4205930 від 28 жовтня 2021 року у розмірі 280 176,66 грн та судові витрати.

05 квітня 2023 року ОСОБА_1 подано відзив на позовну заяву, в якому вона просила позовні вимоги залишити без задоволення.

Відзив мотивовано тим, що листом Торгово-промислової палати України (даліТПП) від 28 лютого 2022 року № 2024/02.0-7.1 військова агресія Російської Федерації визнана форс-мажорними обставинами до дати офіційного закінчення. З перших днів війни вона вимушена виїхати з України та в період з лютого 2022 року по вересень 2022 року перебувала в Німеччині, в якій отримувала допомогу за 24 параграфом тимчасового захисту. З березня 2022 року по вересень 2022 року заробітна плата їй не виплачувалась, тільки з серпня 2022 року почала віддалено працювати за місцем офіційного працевлаштування та за період з червня по вересень 2022 року отримала заробітну плату в декілька тисяч гривень, що не покривало навіть 50% щомісячного платежу по Кредитному договору. Виконувати умови Кредитного договору своєчасно не могла саме через форс-мажорні обставини.

Лист-вимогу № 10451/2710 від 25 листопада 2022 року про погашення заборгованості за Кредитним договором вона не отримувала, а тому вважає, що позивачем не здійснено дій з метою досудового врегулювання спору.

Відповідно до умов Кредитного договору 1/4205930 станом на 31 березня 2023 року на рахунок позивача нею перераховано: прострочену заборгованість за кредитом 46 837,95 гривень, прострочені відсотки 27 363,95 гривень, нараховані відсотки 2 771,69 гривень, усього 76 973.59 гривень.

Рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 25 квітня 2023 року позов АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» залишено без задоволення.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позовні вимоги позивача про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволенню не підлягають, оскільки відповідачкою доведено про неможливість своєчасного виконання нею умов договору під час дії воєнного стану. Також Банк звернувся до відповідачки з вимогою про погашення заборгованості за кредитним договором у повному обсязі в порушення п. 2.2.5. Правил надання та обслуговування кредиту на придбання та під заставу транспортного засобу в АТ «КредіАгріколь Банк», відповідно до яких у разі несплати Позичальником чергового платежу по кредиту та/або процентах за користування кредитом протягом 30 календарних днів та/або іншого порушення зобов`язань за Договором Банк направляє Позичальнику письмове повідомлення про наявність простроченої заборгованості за кредитом, в якому вказується розмір заборгованості з урахуванням належних до сплати суми кредиту, процентів та штрафних санкцій, а також вимога про виконання порушеного зобов`язання у строк, що не перевищує 30 календарних днів з дати направлення повідомлення, та попередження про звернення стягнення на Предмет застави у разі невиконання цієї вимоги.

23 травня 2023 року засобами поштового зв`язку АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» на вказане судове рішення подано апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин по справі, просило рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позов та стягнути з відповідачки заборгованість за Кредитним договором №1/4205930 від 28 жовтня 2021 року у сумі 187 049,71 грн. та судові витрати.

Апеляційна скарга мотивована тим, що не надіслання кредитором в досудовому порядку письмової вимоги позичальнику про дострокове повернення кредиту не є перешкодою для реалізації права позикодавця звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав безпосередньо до суду, оскільки пред`явлення позову є одним з варіантів способу захисту свого порушеного права.

Положення Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану" не передбачають скасування нарахування процентів за користування кредитними коштами протягом періоду воєнного та надзвичайного стану та/або не звільняють позичальників від обов`язку повернення отриманого кредиту та від виконання обов`язків за кредитним договором.

Введення воєнного стану на території України є форс-мажорною обставиною та є підставою для звільнення від відповідальності за порушення договору, але тільки в тому випадку, якщо саме ця обставина стала підставою для невиконання договірних зобов`язань. Належним підтвердженням настання факту форс-мажорної обставини є видача відповідного сертифікату ТПП.

Відповідачкою не було надано вказаного сертифікату, а сам лист ТПП не є достатнім і допустимим доказом настання для конкретної особи форс-мажорних обставин. Форс-мажорні обставини звільняють тільки від відповідальності за порушення зобов`язань (тобто від нарахування штрафів/пені), проте не звільняють від необхідності виконання відповідних договірних зобов`язань.

Також, відповідачкою під час розгляду справи в суді першої інстанції внесено кошти в рахунок погашення боргу в розмірі 101 148,30 грн.

21 червня 2023 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подано відзив на апеляційну скаргу, в якій просила рішення суду залишити без змін.

Відзив мотивовано тим, що невиконання умов кредитного договору обумовлено обставинами непереборної сили, а саме через збройну агресію російської федерації проти України.

Незважаючи на фінансові труднощі, вона намагалася вирішити цей спір мирним шляхом і неодноразово зверталася до Банку з пропозицією про реструктуризацію боргу: у листопаді 2022 року , в лютому 2023 року, проте їй було повідомлено, що реструктуризація боргу неможлива.

Судова повістка-повідомлення про розгляд справи 06 липня 2023 року, надіслана апеляційним судом на адресу АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» отримано 26 червня 2023 року ( а.с. 121), ОСОБА_1 27 червня 2023 року (а.с. 120).

26 червня 2023 року від ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи без її участі (а. 122-124)

Апеляційний суд вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи, явка яких у судове засідання обов`язковою не визнавалась, оскільки відповідно до частини 2 статті 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з такого.

Згідно з частиною 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно з частинами 1, 2 та 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуване рішення суду першої інстанції не відповідає зазначеним вище вимогам цивільного процесуального законодавства України.

Судом встановлено, що 28 жовтня 2021 року між АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» та ОСОБА_1 укладено комплексний договір № 1/4205930 (кредиту та застави), відповідно до умов якого відповідачка отримала кредит у розмірі 265 047,26 грн, в тому числі кредит на купівлю транспортного засобу для особистого користування 252 450 грн, на сплату страхової премії 12 597,26 грн строком до 27 жовтня 2023 року зі сплатою 11,90 % річних. Вимоги банку за цим договором забезпечено заставою транспортного засобу RenaultSandero, 2021 р.в., НОМЕР_1 (а.с. 15-19).

Згідно п. 3.2 Договору від 28 жовтня 2021 року сторона договору, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання , якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили), що засвідчуються Торгово-промисловою палатою України та повноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами.

25 листопада 2022 року АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» направлено відповідачці вимогу про погашення достроково у повному обсязі зобов`язання за Кредитним договором та штрафних санкцій. Відповідно до вказаної вимоги непогашена сума кредиту 2 50040,91 грн, проценти за користування кредитом 22717,29 грн, комісія 0 грн, 0 грн- пеня (а. с. 7).

Відповідно до п 2.2.5. Правил надання та обслуговування кредиту на придбання та під заставу транспортного засобу в АТ «КредіАгріколь Банк» у разі несплати Позичальником чергового платежу по кредиту та/або процентах за користування кредитом протягом 30 календарних днів та/або іншого порушення зобов`язань за Договором Банк направляє Позичальнику письмове повідомлення про наявність простроченої заборгованості за кредитам, в якому вказується розмір ( заборгованості з урахуванням належних до сплати суми кредиту, процентів та штрафних санкцій, а також вимога про виконання порушеного зобов`язання у строк, що не перевищує 30 календарних днів з дати направлення повідомлення, та попередження про звернення стягнення на Предмет застави у разі невиконання цієї вимоги.

Невиконання Позичальником зобов`язання по повному погашенню простроченої заборгованості протягом 1-го календарного місяця з дати направлення Повідомлення, та/або розірвання договору про надання супровідних послуг, який є обов`язковим для укладення Договору, і неукладення протягом 15 календарних днів нового договору про надання таких самих послуг з особою, що відповідає вимогам Банку, дає право Банку вимагати дострокового повернення Позичальником кредиту в повному обсязі, нарахованих процентів за користування кредитом, штрафів та пені. У цьому випадку Банк направляє Позичальнику та його поручителям (за наявності) відповідну письмову вимогу. Якщо Позичальник протягом 31 дня з моменту отримання ним письмової вимоги Банку, зазначеної в пп. 2.2.6. Правил, не виконає вимогу про дострокове погашення заборгованості за кредитом, процентами, штрафними санкціями тощо, Банк вправі розпочати процедуру примусового стягнення боргу, включаючи звернення до суду з позовом про стягнення заборгованості або звернення стягнення на Предмет застави в позасудовому порядку (п 2.2.6. Правил надання та обслуговування кредиту на придбання та під заставу транспортного засобу в АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК»).

31 березня 2023 року ОСОБА_1 сплачено 81 400 грн АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК», призначення платежу зарахування коштів за договором кредиту від 28 жовтня 2021 року № 1/4205930 (а. с. 46).

Частиною 1 статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно із частиною 1 статті 598 ЦК України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом.

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України).

Відповідно до частин 1 та 2 статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 глави 71 «Позика. Кредит. Банківський вклад» ЦК України, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

За частиною 1 статті 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (стаття 611 ЦК України).

Зважаючи, що відповідачкою належним чином не виконано умови кредитного договору, заборгованість у повному обсязі не погашено, то наявні підстави для її стягнення у судовому порядку.

Станом на 30 січня 2023 року розмір заборгованості за кредитним договором становив 280 176,55 грн. Вказані розрахунки Банку ОСОБА_1 не спростовано, свого контр розрахунку заборгованості не надано.

Між тим, сторонами не заперечується, що на час подання апеляційною скарги, ОСОБА_1 сплачено 101 148,30 грн в рахунок погашення боргу, а тому на цю суму розмір заборгованості, що підлягає стягненню з відповідачки на користь банку, має бути зменшено.

Судова колегія не приймає до уваги розрахунок заборгованості від 22 травня 2023 року, складений АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» станом на 22 травня 2023 року, який було долучено до апеляційній скарги, виходячи з такого.

Як вбачається з вказаного розрахунку, кредитна заборгованість відповідачки становить: прострочена заборгованість 185 533,16 грн, строкова заборгованість 0 грн, відсотки за період з 01 травня 2023 року по 22 травня 2023 року 1330,76 грн, відсотки за період з 01 квітня 2023 року до 30 квітня 2023 року 2185,79 грн, всього 187 049,71 грн (а.с. 87).

Відповідно до частини 2 статті 1050 ЦК України у разі, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати відсотків.

Отже, у випадку пред`явлення вимоги про дострокове повне повернення позики та належних кредитору процентів вважається, що строк договору настав і позичальник повинен повернути кредитору позику у повному обсязі та нараховані на час повернення проценти.

Велика Палата Верховного Суду неодноразового висловлювала позицію про те, що право кредитодавця нараховувати передбачені договором відсотки за користування кредитом, а також обумовлену в договорі неустойку припиняється після спливу визначеного цим договором строку кредитування чи в разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною 1 статті 1050 ЦК України. Зазначені правові висновки сформульовані Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 28 березня 2018 року (провадження № 14-10цс18), від 04 липня 2018 року (провадження № 14-154цс18), від 31 жовтня 2018 року (провадження № 14-318цс18).

Банк, звернувшись у лютому 2023 року з позовом до позичальника про стягнення заборгованості за кредитним договором використав право вимоги дострокового повернення усієї суми кредиту, що залишилася несплаченою, а також сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 ЦК України, змінивши на власний розсуд умови основного зобов`язання щодо строку дії договору та періодичних платежів, а відтак строк виконання зобов`язання є таким, що настав. Отже, право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припинено.

Між тим, до розрахунку заборгованості від 22 травня 2023 року банком включено відсотки за користування кредитом, нараховані після пред`явлення вимоги, а саме за квітень та травень 2023 року, а тому такий розрахунок не можна вважати обґрунтованим.

Отже, стягненню з відповідачки на користь банку підлягає 280176,55 грн - 101148,30 грн = 179 028,30 грн.

Щодо доводів ОСОБА_1 про відсутність підстав для стягнення боргу у зв`язку з форс мажорними обставинами, а саме військовою агресією росїї проти України, то суд виходить з такого.

У пункті 1 частини 1 статті 263 ЦК України наведено ознаки непереборної сили та визначено, що непереборна сила - це надзвичайна або невідворотна за даних умов подія.

Отже, непереборною силою є надзвичайна і невідворотна зовнішня подія, що повністю звільняє від відповідальності особу, яка порушила зобов`язання, за умови, що остання не могла її передбачити або передбачила, але не могла її відвернути, і ця подія завдала збитків.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо (частина 2 статті 141 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні»).

Відповідно до частини 1 статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Єдиним належним документом, який підтверджує настання обставин непереборної сили (форс-мажору), є сертифікат, виданий у порядку та на підставі статті 14-1 Закону «Про торгово-промислові палати в Україні».

Лист ТПП України від 28 лютого 2022 року є загальним офіційним документом та не містить ідентифікуючих ознак конкретного Договору, виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин. При цьому позивач не був позбавлений можливості звертатися до ТПП України та уповноважених нею регіональних ТПП за отриманням відповідного сертифіката про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), дотримуючись порядку, встановленого Регламентом ТПП України від 18 грудня 2014 року, саме за спірним зобов`язанням.

Ключовою ознакою форс-мажору є причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажорними обставинами та неможливістю виконати конкретне зобов`язання. Форс-мажор, або ж обставини непереборної сили, - це надзвичайні та невідворотні обставини, настання яких призвело до об`єктивної неможливості виконати зобов`язання. Водночас сама по собі, зокрема, збройна агресія проти України, девальвація гривні, воєнний стан, не може автоматично означати звільнення від виконання будь-ким в Україні будь-яких зобов`язань, незалежно від того, існує реальна можливість їх виконати чи ні. Воєнний стан, девальвація гривні, як обставини непереборної сили, звільняє від відповідальності лише у разі, якщо саме внаслідок пов`язаних із нею обставин компанія/фізична особа не може виконати ті чи інші зобов`язання.

Наявність сертифікату ТПП України про форс-мажор суд має оцінювати у сукупності з іншими доказами, тобто дані обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості належного виконання зобов`язання, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку. Водночас сторона, яка посилається на форс-мажор, з урахуванням умов Договору у даній справі, має довести причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажором та неможливістю виконати конкретне зобов`язання.

Вказані висновки викладені у постанові Верховного Суду від 15 червня 2023 року у справі №910/8580/22.

Також, у постанові Верховного Суду від 31 серпня 2022 року у справі № 910/15264/21 викладено висновок, що саме ж повідомлення про форс-мажор має бути направлено іншій стороні якнайшвидше. Хоча й форс-мажорні обставини впливають, як правило, на одну сторону договору (виконавця), але вони мають негативні наслідки насамперед для іншої сторони договору, яка не отримує його належне виконання. Отже, своєчасне повідомлення іншої сторони про настання форс-мажорних обставин спрямоване на захист прав та інтересів іншої сторони договору, яка буде розуміти, що не отримає вчасно товар (роботи, послуги) та, можливо, зможе зменшити негативні наслідки форс-мажору».

Згідно з частиною 3 статті 12, частиною 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (стаття 76 ЦПК України).

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (стаття 77 ЦПК України).

Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини 1-3 статті 89 ЦПК України).

ОСОБА_1 не надано належних та допустимих доказів неможливості своєчасного виконання зобов`язання внаслідок обставин непереборної сили. Сам по собі факт збройної агресії росії проти України не є підставою для звільнення від обов`язків зі сплати кредитних коштів.

Довідка про доходи, видана Товариством з обмеженою відповідальністю «ВІК «ХІТЛАЙН» не є безумовною підставою вважати, що відповідачка перебувала у скрутному матеріальному становищі, що унеможливлювало сплату щомісячних платежів. Доказів відсутності інших джерел доходу та відсутності можливості належним чином виконати зобов`язання матеріали справи не містять.

Даних, що відповідачка зверталась до банківської установи для реструктуризації боргу та повідомлення про неможливість виконання зобов`язань також відсутні.

Також, відповідно до Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» від 15 березня 2022 року № 2120-ІХ у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).

Також, у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 17 лютого 2023 року у справі № 910/23042/16 зазначено, що проценти за користування кредитом є зобов`язанням за кредитним договором та є складовим елементом плати за наданий кредит, що разом із тілом кредиту становлять загальну суму боргу і охоплюються поняттям «основна сума заборгованості із зобов`язань за кредитом».

Банком пред`явлено вимоги щодо стягнення тіла кредиту та відсотків за користування кредитними коштами, що були обумовлені договором. Вимог щодо стягнення штрафів та пені позовна заява не містить, а тому підстав для відмови у позові у зв`язку з положеннями Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану»" не вбачається.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно пункту 4 частини 1 статті 376 ЦПК України порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права є підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення.

Отже, рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового про часткове задоволення позову АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК».

Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат (частина 13 статті 141 ЦПК України).

При зверненні до суду АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» сплачено 4202,65 грн за подання позовної заяви, 6303,98 грн - за подання апеляційної скарги.

Оскільки позов задоволено на 63,90% (179028,30 х 100): 280176,55, з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню 6713,56 грн (63,90% х (4202,65 + 6303,98)) судового збору.

Керуючись ст. ст. 367, 376, 382, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» задовольнити частково.

Рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 25 квітня 2023 року скасувати та ухвалити нове рішення.

Позов Акціонерного товариства «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України з безконтактним електронним носієм НОМЕР_2 , виданий 20 березня 2019 року, орган що видав 6324. Реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» ( м. Київ, вул. Пушкінська 42/2, Ідентифікаційний номер юридичної особи 14361575) заборгованість за кредитним договором № 1/4205930 від 28 жовтня 2021 року у розмірі 179 028(сто сімдесят дев`ять тисяч двадцять вісім) грн 30 коп. та 6713 (шість тисяч сімсот тринадцять) грн 56 коп. судового збору.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повне судове рішення складено 07 липня 2023 року.

Головуючий Ю.М. Мальований

Судді О.Ю. Тичкова

В.Б. Яцина