Справа №613/539/23 Провадження № 2/613/235/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2023 року суддя Богодухівського районного суду Харківської області Уварова Ю.В., розглянувши позовну заяву Філії «Жовтневе лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Філія «Жовтневе лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі представника Мухи А.І. звернулась до суду з зазначеним вище позовом, в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача майнову шкоду в розмірі заданих збитків в сумі 24 045, 07 грн.

Крім того позивач звернувся з клопотанням про розстрочення сплати судового збору за подачу позову до вирішення справи по суті.

Суддя, розглянувши позовну заяву та клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, приходить до висновку, що її необхідно залишити без руху з таких підстав.

Вимоги до позовної заяви визначені ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Зокрема відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вирішуючи клопотання позивача про відстрочення судового збору, суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Частиною 1 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частина 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до п.29 Постанови пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року вбачається, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Основна умова, за якої може мати місце відстрочення від сплати судового збору - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами.

Клопотання представника позивача про розстрочення сплати судового збору жодним чином не обґрунтоване, суду не надано жодного документа, який би підтвердив реальний розмір доходів позивача або тяжкий майновий стан підприємства.

Так, Філія «Жовтневе лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» має рівні права та обов`язки в розумінні ст.129 Конституції України, поряд з іншими учасниками судового процесу.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відмова у розстроченні сплати судового збору не порушує положення п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (про право на справедливий суд), оскільки не перешкоджає вказаній особі у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

Приймаючи до уваги те, що пердставник позивача на час звернення до суду з клопотанням про розстрочення сплати судового збору не надав належних та допустимих доказів того, що майновий стан позивача не дозволяє сплатити судовий збір у розмірі, передбаченому Законом України «Про судовий збір», підстав для задоволення клопотання не вбачається.

В ч.2 ст.185 ЦПК зазначено, що якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави /в тому числі/ несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На виконання зазначеної вимоги закону, суддя зазначає наступне.

У відповідності до ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2684,00 грн. і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 939400, 00 грн.

Позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача на користь позивача майнової шкоди в розмірі заданих збитків в сумі 24 045, 07 грн. Отже сплаті підлягає 2684,00 грн.

Згідно ст.185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява Філії «Жовтневе лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» підлягає залишенню без руху із наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника позивача Філії «Жовтневе лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» - адвоката Мухи І.А. про розстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву Філії «Жовтневе лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк із дня отримання цієї ухвали для усунення вказаних вище недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання ухвали у встановлений строк, заява буде йому повернута.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя