Провадження №: 2/752/480/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.04.2023 року Голосіївський районний суд міста Києва,

у складі: головуючого судді - Мазура Ю.Ю.

секретаря судового засідання - Луценко А.В.

за участю сторін:

представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача-1 - ОСОБА_2 ,

вирішивши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи у цивільній справі за позовом за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Київської міської ради, треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогоза Олександр Петрович, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання заповіту недійсним,

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2019 року позивач ОСОБА_3 , в особі представника ОСОБА_6 , звернулася до Деснянського районного суду м. Києва із вищевказаним позовом.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 09.10.2019, цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Київської міської ради, треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогоза О.П., Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання заповіту недійсним передано на розгляд до Голосіївського районного суду м. Києва.

У грудні 2019, вищезазначена цивільна справа надійшла на адресу Голосіївського районного суду м. Києва.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 13.01.2020 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання.

В судовому засіданні представник позивача просив розглянути та задовольнити клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи.

Представник відповідача-1 в судовому засіданні зазначив, що у поданій заяві представник позивача просить доручити проведення експертизи Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, який не є профільною установою та не проводить даний вид судових експертиз. Зауважив, в разі задоволення клопотання представника позивача про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, письмово виклав свою думку і запитання, які необхідно поставити на вирішення експертів.

Інші особи в судове засідання не з`явились, про час, дату та місце проведення розгляду справи повідомлені в установленому законом порядку.

Суд, дослідивши матеріали справи, вислухавши представника позивача, представника відповідача-1, з метою всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи, вважає необхідним призначити посмертну судову-психіатричну експертизу.

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства. ( ст.1 Закону України «Про судову експертизу»)

Відповідно до положень частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, не6обхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Статтею ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як серед іншого, висновками експертів.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Згідно ст. 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Як роз`яснено у п. п. 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернути увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом позову є визнання недійсним заповіту, складений померлою ОСОБА_7 , яка хворіла на Карциному (ракову хворобу), а саме: злоякісне новоутворення лівої молочної залози, та яка перед смертю проходила тривалий курс лікування, в тому числі хіміотерапію, приймала значну кількість медичних препаратів, які могли вплинути на її свідомість та здатність керувати своїми діями та усвідомлювати їх.

Виходячи із предмету спору, позивачем пред`явлено позов про визнання недійсним заповіту, посилаючись на ст. 225 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 225 ЦК України, правочин, який дієздатна фізична особа вчинили у момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особи, а у разі її смерті - за позовом інших осіб, чиї цивільні права або інтереси порушені.

Отже, виходячи з предмету позову, обставин, які повинні бути встановленні під час слухання по даній справі, суд вважає за доцільне призначити посмертну судово-психіатричну експертизу. Перед експертами поставити питання, а саме: 1. Чи страждала ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 будь-яким психічним розладом на дату вчинення нею оспорюваного правочину (заповіту) 28.01.2019? 2. Чи усвідомлювала ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 за своїм психічним станом значення своїх дій та (або) могла керувати ними в розумінні ст. 255 ЦК України в момент вчинення нею оспорюваного правочину (заповіту) 28.01.2019?

Відповідно до частини третьої статі 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експерта установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експерту установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Відповідно до п. 3 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженим Наказом МОЗ України від 08 травня 2018 року № 865 передбачено, що СПЕ проводять державні спеціалізовані судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України.

Вирішуючи питання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, з урахуванням положень ст.9 Закону України «Про судову експертизу», доручає проведення даного виду експертизи Київського міського центру судово-психіатричної експертизи.

Отже, виходячи з предмету позову, обставин, які повинні бути встановленні під час слухання по даній справі, суд приходить до висновку, що клопотання представника позивача про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст. ст. 103-109, 259-260 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи - задовольнити частково.

Призначити у цивільній справі за позовом за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Київської міської ради, треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогоза Олександр Петрович, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання заповіту недійсним, посмертну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського міського центру судово-психіатричної експертизи (02000, м. Київ, вул. Кирилівська, 103-а).

На розгляд експерта поставити наступні питання:

1. Чи страждала ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 будь-яким психічним розладом на дату вчинення нею оспорюваного правочину (заповіту) 28.01.2019?

2. Чи усвідомлювала ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 за своїм психічним станом значення своїх дій та (або) могла керувати ними в розумінні ст. 255 ЦК України в момент вчинення нею оспорюваного правочину (заповіту) 28.01.2019?

В іншій частині клопотання представника позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи - відмовити.

Витрати за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_2 ; представник позивача: ОСОБА_1 (адреса місця провадження діяльності: АДРЕСА_2 , тел. НОМЕР_3 ).

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за ст. ст. 385, 384 КК України, зобов`язавши надати суду відомості про внесення до Державного реєстру атестованих судових експертів.

У розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи № 754/14628/19, провадження у справі № 2/752/480/23.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня проголошення.

Учасник справи, якому копія ухвали суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано протягом встановленого законом строку. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Ю.Ю. Мазур