КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №356/397/22 Головуючий у І інстанції Дудар Т.В.
Провадження №22-ц/824/5649/2023 Головуючий у 2 інстанції Голуб С.А.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Писаної Т.О., Таргоній Д.О.,

за участі секретаря судового засідання Шаламая Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Березанського районного суду Київської області від 26 грудня 2022 року у справі за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа: Березанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення неправильності запису в актах громадянського стану ,

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до Березанського міського суду Київської області із заявою про встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Свою заяву ОСОБА_1 обґрунтовувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла її мати, ОСОБА_2. З метою прийняття спадщини заявник звернулася до Березанської державної нотаріальної контори, проте у відкритті спадщини їй було відмовлено, оскільки у свідоцтві про народження серії НОМЕР_1 присутні виправлення. Тому було запропоновано ОСОБА_1 звернутися до відділу РАЦС для отримання дублікату свідоцтва.

Під час звернення до Березанського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) ОСОБА_1 стало відомо, що у книзі реєстрації актів цивільного стану замість її справжнього імені «ОСОБА_1» записано «ОСОБА_1». У зв'язку з чим вона звернулася із заявою про внесення змін до актового запису цивільного стану.

18 серпня 2022 року ОСОБА_1 отримала висновок, яким їй відмовлено у внесенні змін у книзі реєстрації актів цивільного стану та рекомендовано звернутися до суду.

Як зазначає ОСОБА_1 у заяві, єдиним шляхом встановлення факту, про який вона просить, є встановлення факту неправильності актового запису про народження у судовому порядку, саме на підставі рішення суду відділом реєстрації актів цивільного стану в актовий запис про народження особи вносяться зміни.

Відтак, ОСОБА_1 просила суд першої інстанції встановити факт неправильності в актовому записі № 25 від 11 грудня 1948 року про народження ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 року народження, складеного відділом РАЦС Березанської сільської ради Київської області, в частині зазначення власного імені дитини. Зобов'язати Березанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) внести зміни до актового запису про народження № 25 від 11 грудня 1948 року, складеного відділом РАЦС Березанської сільської ради Київської області, а саме в графі «ім'я» дитини змінити з «ОСОБА_1» на «ОСОБА_1».

Рішенням Березанського районнного суду Київської області від 26 грудня 2022 року у задоволенні заяви відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу. В доводах апеляційної скарги зазначає, що нею були надані докази, які мають суттєве значення для справи та свідчать, що фактично ім'я заявниці за паспортом «ОСОБА_1», а тому вважає, що зазначене рішення є таким, що не відповідає нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи. Скаржниця вважає, що у суду були всі підстави для внесення зміни імені у Книзі реєстрації народжень, так як після отримання паспорта всі послідуючі документи на протязі всього життя були виписані на ім'я «ОСОБА_1» відповідно до свідоцтва про народження.

Просить рішення суду скасувати і ухвалити нове рішення про задоволення заяви.

В порядку визначеному ст. 360 ЦПК України на адресу Київського апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу не надходив.

ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилась, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлене належним чином, подала до суду заяву в якій просила розгляд справи проводити без її участі.

Інші учасники справи в судове засідання не з'явилися, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлялися належним чином.

Відповідно до ст. 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення враховуючи таке.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до паспорта громадянина України, ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 року в м. Березань Київської області (а.с. 6).

Згідно зі свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 24 березня 1949 року дитина: ОСОБА_1 /в написанні імені наявне виправлення/ по батькові ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 року в с. Березань Березанського району Київської області, актовий запис № 25 від 11 грудня 1948 року, батько: ОСОБА_3, мати: ОСОБА_2. Запис про народження зроблено Жовтневою сільською радою (а.с. 9).

Як вбачається зі свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2, виданого 12 січня 1969 року Березанською селищною радою Баришівського району Київської області, 12 січня 1969 року зареєстровано шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_1, про що зроблено відповідний актовий запис за № 3 від 12 січня 1969 рку. Прізвище дружини після реєстрації одруження: ОСОБА_1 (а.с. 10)

08 серпня 2022 року ОСОБА_1 звернулася до Березанського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) із заявою, у якій просила зробити виправлення у свідоцтві про народження, а саме у записі імені «ОСОБА_1» (а.с. 4).

18 серпня 2022 року начальником Березанського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було надано висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану, у якому вказано, що відповідно до Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року № 06/5 вважає за неможливе в актовому записі про народження ОСОБА_1, № 25 від 11 грудня 1948 року, складеного Березанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) змінити прізвище ім'я дитини з «ОСОБА_1 « на «ОСОБА_1» (а.с. 5-7).

З відповіді від 26 листопада 2022 року за вих. № 1229/22.12-24 Березанського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на запит суду вбачається, що актового запису про народження ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 р.н.. в архіві відділу не виявлено (а.с. 59).

Відмовляючи у задоволенні заяви, суд першої інстанції виходив з того, що заявник не надала документів, які би свідчили про помилку у зазначенні її імені, допущену під час державної реєстрації її народження.

Покази свідка свідчать про те, що ім'я ОСОБА_1 свідомо використовується заявницею як власне ім'я. А пояснення самої заявниці спростовують наявність помилки в актовому записі про народження, оскільки з народження і до отримання паспорту заявниця іменувалась «ОСОБА_1», а після отримання паспорту на ім'я ОСОБА_1 вона продовжила іменувати себе ОСОБА_1.

За таких обставин, враховуючи відсутність документального підтвердження допущеної помилки в актовому записі, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для зобов`язання заінтересованої особи внести зміни до актового запису про народження заявника, відтак, заява не підлягає до задоволення.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з урахуванням такого.

Актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов'язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб'єктом цивільних прав та обов'язків (частина перша статті 49 Цивільного кодексу (далі - ЦК) України). Актом цивільного стану є, зокрема, народження фізичної особи (частина друга статті 49 ЦК України).

Аналогічні за змістом приписи закріплені у статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» (далі - Закон).

Державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи й офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті (частина перша статті 9 Закону).

Внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому. У разі відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану у висновку вказуються причини відмови та зазначається про можливість її оскарження в судовому порядку (частина перша статті 22 Закону).

Порядок внесення змін до актових записів цивільного стану також регулюють Правила внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджені Наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5 (далі - Правила).

Згідно з пунктом 1.1 розділу І Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, проводиться районними, районними у містах, міськими (міст обласного значення), міськрайонними, міжрайонними відділами державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у випадках, передбачених чинним законодавством. У разі відмови у внесенні змін до актових записів цивільного стану у висновку відділу державної реєстрації актів цивільного стану вказуються причини відмови та зазначається про можливість оскарження його у судовому порядку.

Перелік способів захисту цивільних прав та інтересів наведений у частині другій статті 16 ЦК України. Цей перелік не є вичерпним, оскільки суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Відповідно до пункту 2.13 Правил підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є, зокрема, рішення суду про встановлення неправильності в актовому записі цивільного стану.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина перша статті 293 ЦПК України).

Суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру (частина перша статті 315 ЦПК України).

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (частина друга статті 315 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 466/1150/18 (провадження № 14-59цс19) вказано, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина перша статті 293 ЦПК України). Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, розглядаються в порядку, передбаченому главою 6 розділу IV ЦПК України. З огляду на викладене Велика Палата Верховного Суду не погоджується з висновками судів першої й апеляційної інстанцій про те, що у сторін виник публічно-правовий спір стосовно оскарження відмови органу державної реєстрації актів цивільного стану внести зміни до актового запису про народження особи, та вважає, що справа має розглядатися за правилами цивільного судочинства в порядку окремого провадження.

Як роз'яснено у Постанові Пленуму Верховного Суду України № 12 від 07.07.1995 р. «Про практику розгляду судами справ про встановлення неправильності запису в актах громадянського стану» в порядку встановлення неправильності записів у актах громадянського стану до цих актів вносяться зміни щодо прізвища, імені, по батькові, коли були допущені помилки під час реєстрації акта або коли органами реєстрації актів громадянського стану відмовлено у зміні запису, який провадився відповідно до положень про порядок зміни записів актів громадянського стану (наприклад, при зміні прізвища, імені, по батькові, місця і дати народження; у зв'язку з усиновленням (удочерінням), а також у разі запису усиновителів батьками усиновленого; при зміні прізвища одного з подружжя або дитини у зв'язку з розірванням шлюбу або визнанням шлюбу недійсним; якщо прізвище, ім'я та по батькові зазначені без урахування національних традицій; якщо при реєстрації народження дитини їй дане прізвище або ім'я без урахування бажання батьків або одного з них, а також у зв'язку зі зміною статі).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 грудня 2019 року у справі № 425/2737/17 (провадження № 61-14244св19) зазначено, що «згідно з частинами першою - четвертою статті 22 Закону № 2398-VІ внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому. У разі відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану у висновку вказуються причини відмови та зазначається про можливість її оскарження в судовому порядку.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України).

З врахуванням наведених судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а також судової практики, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що судом не встановлено наявності помилки у актовому записі про народження заявниці, оскільки остання стверджувала, що її дійсно батьки назвали Полиною, все життя називали на це ім'я, тобто в актовому записі ім'я дитини записано з урахуванням бажання батьків. Актовий запис про народження є первинним документом, в якому зазначаються дані про народження дитини і зазначається її власне ім'я. Свідоцтво про народження дитини видається на підставі актового запису про народження, а паспорт громадянина України на підставі свідоцтва про народження дитини. Отже зазначення імені дитини в подальших документах, яке не відповідає імені дитини в актовому записі про народження, не може бути підставою для внесення змін до цього актового запису за відсутності доказів, що при написанні імені в актовому записі працівниками органів реєстрацій актів громадянського стану була допущена помилка. Як встановив суд, доказів того, що ім'я заявниці в актовому записі було написано невірно, не так, як її назвали батьки, матеріали справи не містять. Як вбачається із копії актового запису, заявником був батько дитини ОСОБА_3., який і визначив ім'я дитини ОСОБА_1. Так заявницю ніколи не називали ОСОБА_1, а звали саме ОСОБА_1, що було б нелогічним, якби батьки при реєстрації її народження дали б їй ім'я ОСОБА_1. Батьки заявниці не звертались до органів РАЦС із заявами про виправлення імені дитини в актовому записі про народження. Тобто саме у свідоцтві про народження містяться виправлення написання імені дитини, що може бути підставою для видачі іншого свідоцтва про народження, яке б відповідало актовому запису про народження, а не внесення змін до актового записку про народження.

Фактично доводи апеляційної скарги зводяться до того, що заявниця має поважний вік, всі її особисті документи видані на ім'я ОСОБА_1, свідоцтво про народження має виправлення, отже не приймається нотаріусом для оформлення спадщини після смерті матері, отже внесення змін до актового запису про народження є більш доцільною і легкою процедурою, ніж приведення інших документів, які підтверджують особу заявниці у відповідність до актового запису про народження.

Такі ж мотиви були наведені і в заяві до суду першої інстанції. Разом із тим, суд першої інстанції обґрунтованого не взяв до уваги такі доводи, оскільки для задоволення заяви суду необхідні були докази того, що при реєстрації народження заявниці були допущені помилки в актовому записі. Однак таких доказів заявниця суду не надала.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦІІК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявним в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі ст. 375 ЦІІК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для скасування оскаржуваного рішення, яке постановлено з дотриманням норм процесуального права, з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі, таким чином апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 382, 383, 384 України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Березанського районного суду м. Києва від 26 грудня 2022 року у даній справі залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 14 квітня 2023 року.

Суддя-доповідач

Судді: