УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/9724/20

Провадження № 2/712/63/23

18 квітня 2023 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Марцішевської О.М.

за участю секретаря судового засідання Йосипенко І.І.

позивача ОСОБА_1

представника відповідачки адвоката Шаповал О.В.

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши за правилами загального позовного провадження в підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, ОСОБА_3 , треті особи: Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області міськрайонне управління у Черкаському районі та м. Черкасах, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся ОСОБА_1 у жовтні 2020 року звернувся до суду з позовом до відповідачів Черкаської міської ради, ОСОБА_3 , треті особи: Головне управління Держеокадастру у Черкаській області міськрайонне управління у Черкаському районі та м. Черкасах, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що на підставі договору купівлі-продажу від 12.12.2006р. є власником 13/50 частини домоволодіння по АДРЕСА_1 . Вказане домоволодіння розташоване на земельній ділянці фактичною площею 2018 кв.м. Між позивачем та іншими співвласниками домоволодіння та позивачем склався порядок користування земельною ділянкою. Позивачу, серед іншого, належить сарай Н, який є узаконеною капітальною спорудою та складовою частиною предмету договору від 12.12.2006р. Спірна земельна ділянка складає 0,0256 га, яка обліковувалась за ОСОБА_11 . Земельна ділянка надана у приватну власність відповідно до рішення Черкаської міської ради від 10.06.2010р. № 5-706 п.1.1 та виданий Державний акт серії ЯК № 416641 від 30.08.2010 року з присвоєнням кадастрового номера :03:017:0060. За даними Національної кадастрової системи на земельну ділянку було зареєстроване право власності ОСОБА_12 23.09.2013р. право власності на вказану земельну ділянку було зареєстроване за ОСОБА_3 . При підготовці до приватизації ділянки за адресою АДРЕСА_1 та проведенні землевпорядних робіт було виявлено, що межа земельної ділянки :03:017:0060 пролягає безпосередньо на відстані 0,05м від стіни сараю Н. Фактично спір виник між сторонами при відновленні меж земельних ділянок на місцевості через те, що землевпорядна організація невірно встановила координати земельних ділянок позивача і відповідача, що потягнуло за собою накладення земельних ділянок та зміщення межі між ними. З боку власників домоволодіння по АДРЕСА_1 не проводилось узгоджень, підписання актів на момент приватизації ділянки по АДРЕСА_2 . Так як помилки в землевпорядній документації порушують права позивача щодо землекористування та в подальшому оформлення права власності на земельну ділянку по АДРЕСА_1 , яка перебуває у його користуванні, необхідно привести у відповідність правовстановлюючі документи відповідача та заново внести відомості про земельну ділянку по АДРЕСА_2 до Державного земельного кадастру. Так, на планах ділянки по АДРЕСА_1 від 2011р. БТІ межі ділянки в спірному місці відповідають плану згідно Технічного паспорту на домоводіння від 04.12.2006р. До 2016 року позивач не був поінформований про зміну межі. Копія Акту встановлення меж земельної ділянки по АДРЕСА_2 , отримана позивачем за адвокатським запитом, виявила наступне: 1) будь-яких погоджень розмірів ділянки позивач не надавав, ні він, ні його сусіди вказаний Акт не підписували, про що свідчить помилка у написанні прізвища позивача у вказаному Акті; 2)з боку сім`ї ОСОБА_13 Акт підписав тільки ОСОБА_14 . Згідно плану в Акті незрозуміло, яким чином проходить межа Г-А відносно сараю Н домоволодіння по АДРЕСА_1 . Проведена реєстрація земельної ділянки :03:017:0060 позбавляє позивача нормального користування власністю, оскільки земельна ділянка відповідачки накладається на ділянку у користуванні позивача. Виходячи з цього, державну реєстрацію ділянки необхідно скасувати, не позбавляючи відповідачку права власності. З боку позивача порушень норм ДБН 360-92 при будівництві сараю Н не було. У кінці 2019 року позивач звернувся до відповідачки щодо необхідності реконструкції відмостки між сараєм Н та сараєм відповідачки. У квітні 2020 року позивач почав реконструкцію відмостки, в зв`язку з чим виник конфлікт та викликана відповідачкою поліція. У травні 2020 року при спробі позивача продовжити реконструкцію відмостки відповідачка знову викликала поліцію та звинуватила позивача у посяганні на приватну власність. У липні 2020 року відповідачкою виконано неякісну відмостку між будівлями без врахування потреб позивача. Вказаними протиправними діями позивачу спричинено моральну шкоду. Просить суд визнати недійсним Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯК № 416641 від 30.08.2010 року виданого Черкаською міською радою на земельну ділянку розміром 0,0256 га на підставі рішення Черкаської міської ради «Про передачу громадянам» земельних ділянок у власність» від 10.06.2010 року № 5-706 п. 1.1 з кадастровим номером :03:017:0060 розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , витребувати у відповідача Пропокової правовстановлюючі документи на ділянку, витребувати в управлінні Держгеокадастру дані про фактичне розташування меж, витребувати у виконкомі Черкаської міської ради інформацію про дозвіл на розроблення технічної документації землеустрою та копію рішення про передачу спірної ділянки у власність, в разі необхідності призначити у справі експертизу.

Ухвалою суду від 03.11.2020 р. відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, задоволені клопотання позивача про витребування доказів:

- витребувано від відповідача ОСОБА_3 правовстановлюючі документи на земельну ділянку по АДРЕСА_2 ;

- витребувано від Міськрайонного управління у Черкаському районі та м. Черкасах Головного управління Держеокадастру у Черкаській області (м. Черкаси, вул.. Смілянська, 118) дані про фактичне розміщення меж земельних ділянок АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку серії № ЯК № 416641 від 30.08.2010 та плану земельної ділянку АДРЕСА_1 ;

- витребувано від виконавчого Черкаської міської ради (м. Черкаси, вул. Б.Вишневецького, 36) інформацію щодо надання дозволу на розроблення технічної документації землеустрою на земельну ділянку АДРЕСА_1 та копію рішення про передачу у власність даної земельної ділянки.

Ухвалою суду від 24.02.2021 витребувано від відповідача ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) копію технічної документації землеустрою на земельну ділянку по АДРЕСА_2 , рішення Черкаської міської ради «Про передачу громадянам» земельних ділянок у власність» від 10.06.2010 року № 5-706 та Державного акту серії ЯК № 416641 від 30 серпня 2010 року, виданого Черкаською міською радою на земельну ділянку розміром 0,0256 га на підставі рішення Черкаської міської ради «Про передачу громадянам» земельних ділянок у власність» від 10.06.2010 року № 5-706 п. 1.1 з кадастровим номером :03:017:0060 розташовану за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою суду від 23.06.2021 витребувано від позивача ОСОБА_1 землевпорядні документи (акт на землю, технічну документацію погодження меж земельної ділянки, рішення Черкаської міської ради) про надання йому у власність чи користування земельної ділянки по АДРЕСА_1 , погоджений згідно вимог чинного законодавства проект землеустрою, датовані на момент виникнення спірних правовідносин, тобто станом на 10 червня 2010 року.

Ухвалою суду від 27.07.2021 повернуто заяву про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням від 17 липня 2021 року, роз`яснивши право звернутись до суду у самостійному провадженні. Призначено у справі судову земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлені запитання:

1)Чи відповідає фактичний порядок користування земельною ділянкою по АДРЕСА_2 , що перебуває у власності ОСОБА_3 правовстановлюючим документам на дану земельну ділянку, кадастровому плану земельної ділянки кадастровий номер :03:017:0060 ?

2)Яка площа земельної ділянки по АДРЕСА_1 перебуває у користуванні позивача ОСОБА_15 та інших співкористувачів?

3)Чи відповідає фактичний порядок користування земельної ділянки по АДРЕСА_1 правовстановлюючим документам на дану земельну ділянку ?

4)Чи має місце порушення межі та накладання земельних ділянок АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 відповідно до правовстановлюючих документів ?

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Ухвалою суду від 30.11.2022 року провадження у справі поновлено.

20.01.2023 р. до суду позивачем подані клопотання про долучення до матеріалів справи документів та залучення фото- та відеодоказів, супутникових знімків, виклик свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 .

Також 20 січня 2023 року до суду надійшла заява про зміну позовних вимог від 19.01.2023 року, в якій позивач просить суд також визнати недійсним рішення Черкаської міської ради від 10.06.2010 № 5-706 «Про передачі громадянам земельних ділянок у власність ( ОСОБА_11 та інш.) в частині, що стосується ОСОБА_11 »

Ухвалою суду від 27.01.2023р. визначено позивачу строк в 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви у редакції вимог згідно заяви від 19 січня 2023 року про визнання недійсним рішення Черкаської міської ради від 10.06.2010 № 5-706 « Про передачу громадян земельних ділянок у власність ( ОСОБА_11 та ін.) в частині, що стосується ОСОБА_11

08.02.2023 р. позивачем подана заява про збільшення позовних вимог від 07 лютого 2023 року, в якій зазначається, що відповідно до ст.49 ЦПК України просить прийняти до розгляду про уточнення позовних вимог, а саме рішення Черкаської міської ради від 10.06.2010 № 5-706 «Про передачі громадянам земельних ділянок у власність ( ОСОБА_11 та інш.) в частині, що стосується ОСОБА_11 » визнати недійсним та скасувати. Також зазначає, що у первісному позові ним заявлені позовні вимоги про недійсність державного акту, виданого на підставі казаного рішення та в даний час у позивача виникла потреба в уточненні позовних вимог для ефективного захисту порушеного права.

21 березня 2023 року позивачем до суду подане клопотання про виклик до суду експерта ЧВ КНДІСЕ Шишкіна О.В. для надання відповідей на запитання та зауваження стосовно висновку експертизи та надання дозволу позивачу замовити додаткову земельно-технічну експертизу після відповідей експерта.

В судовому засіданні позивач заявлені клопотання підтримав та просив їх задоволити.

Представник відповідачки адвокат Шаповал О.В., представник відповідача ОСОБА_2 по суті заявлених позивачем клопотань заперечили з підстав порушення процесуального порядку подання доказів та необґрунтованості клопотань.

Заслухавши учасників справи, вивчивши матеріали справи, вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для прийняття до розгляду заяву про збільшення позовних вимог від 07 лютого 2023 року, суд виходить з такого.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно із частиною третьою статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог. Такі висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та від 17 серпня 2021 року у справі № 910/19210/15.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Системний аналіз вказаний норм закону дає підстави для висновку, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяви про "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

У поданій до суду заяві про збільшення позовних вимог позивач вказує, що у первісному позові ним заявлені позовні вимоги про недійсність державного акту, виданого на підставі рішення Черкаської міської ради від 10.06.2010 № 5-706 «Про передачі громадянам земельних ділянок у власність ( ОСОБА_11 та інш.) в частині, що стосується ОСОБА_11 » та в даний час для ефективного захисту порушеного права у позивача виникла потреба в уточненні позовних вимог також про незаконність рішення Черкаської міської ради від 10.06.2010 № 5-706 «Про передачі громадянам земельних ділянок у власність ( ОСОБА_11 та інш.) в частині, що стосується ОСОБА_11 ».

Отже, вказана заява є по суті заявою про зміну предмета позову згідно ст.49 ЦПК України шляхом доповнення позовних вимог без зміни підстав позову, подана позивачем в порядку реалізації його процесуального права на обрання способу захисту порушеного права, а тому клопотання про прийняття до розгляду заяви про збільшення позовних вимог підлягає до задоволення з метою недопущення невиправданого обмеження позивача у реалізації процесуальних прав.

При цьому суд враховує, що надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч.2,3 ст.83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. (ч.8 ст.83 ЦПК України).

Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено цим Кодексом, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи.(ч.10 ст.83 ЦПК України).

З аналізу змісту статей 264, 265 ЦПК України слідує, що оцінка доказів є завершальною стадією судового розгляду справи та здійснюється судом при винесення рішення по суті спору після дослідження всіх наявних у справі доказів. У мотивувальній частині рішення зазначаються фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини, докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення.

Оскільки одночасно з клопотанням про долучення документів позивачем подані письмові пояснення з обґрунтуванням про неможливість їх подання у встановлений законом строк, клопотання про приєднання до справи документів підлягає до задоволення з метою забезпечення процесуальних прав позивача на надання суду доказів, разом з тим оцінка допустимості поданих сторонами доказів, в тому числі з урахування дотримання чи не дотримання встановленого законом строку при їх поданні буде надана при вирішенні по суті спору у справі (ухваленні рішення суду ст.ст.264, 265 ЦПК України).

Клопотання про виклик свідків та залучення фото- та відеодоказів, супутникових знімків подані позивачем після спливу встановленого ст.83 ЦПК України строку для подання доказів та позивачем не обґрунтовано неможливість їх подання у встановлений законом строк з причин, що не залежали від його волі, тому на даному етапі згідно ст.83 ЦПК України відсутні правові підстави для задоволення зазначених клопотань, оскільки їх задоволення без дотримання встановленого цивільним процесуальним законом порядку подання доказів призведе до обмеження принципу змагальності та рівності сторін.

Крім того, вказані у клопотанні про допит свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 залучені до участі в справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, разом з тим відповідно до ст.234 ЦПК України допит сторін, третіх осіб, їх представників як свідків може здійснюватись виключно за їх згодою, наданою в ході судового розгляду.

Клопотання позивача щодо виклику до суду експерта підлягає до задоволення, відповідно до ч. 4 ст. 72 ЦПК України експерт зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом та роз`яснити свій висновок і відповісти на питання суду та учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

У клопотанні про призначення додаткової земельно-технічної експертизи позивач просить надати дозвіл позивачу замовити додаткову земельно-технічну експертизу після відповідей експерта, отже у клопотанні не сформульовані конкретні питання, які позивач просить поставити на вирішення додаткової експертизи з обґрунтуванням неповноти чи неясності висновку експерта, а тому суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про призначення додаткової земельно-технічної експертизи.

Судом у підготовчому засіданні проведено дії, передбачені статтею 197 ЦПК України. Спір між сторонами не врегульовано. Під час підготовчого засідання остаточно визначено предмет спору та характер спірних правовідносин, позовні вимоги та склад учасників судового процесу.

За результатами підготовчого засідання суд вважає за необхідне закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Керуючись ст. 83, 200, 223, 257, 260, 261, 264, 265, 352-354 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до розгляду заяву про збільшення позовних вимог від 07 лютого 2023 року та задоволити клопотання позивача про долучення до матеріалів справи документів і виклик судового експерта.

Відмовити у задоволенні клопотань позивача про виклик свідків, залучення фото- та відеодоказів, супутникових знімків, призначення додаткової земельно-технічної експертизи.

Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду на 14 год. 00 хв. 30 травня 2023 року, викликати в судове засідання учасників.

Встановити порядок з`ясування обставин справи та дослідження доказів - вступні виступи сторін, дослідження письмових доказів, допит експерта, закінчення з`ясування обставин справи та дослідження доказів.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, окремому оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий:

Повний текст ухвали виготовлено 20 квітня 2023 року.