Ухвала

21 квітня 2023 року

м. Київ

справа № 641/511/21

провадження № 61-5697ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу Акціонерного товариства «Харківобленерго» на постанову Харківського апеляційного суду від 22 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго», третя особа - ОСОБА_2 , про визнання незаконним наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив визнати незаконним та скасувати наказ Акціонерного товариства «Харківобленерго» (далі - АТ «Харківобленерго») від 29 грудня 2020 року № 666/к про звільнення його з посади заступника виконавчого директора відповідно до пункту 4 статті 40 КЗпП України (за прогул без поважних причин); поновити його на посаді заступника виконавчого директора; стягнути з АТ «Харківобленерго» на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 18 вересня 2020 року по день ухвалення рішення та моральну шкоду в розмірі 150 000,00 грн.

Комінтернівський районний суд м. Харкова рішенням від 25 червня 2021 року позов залишив без задоволення.

Харківський апеляційний суд постановою від 22 березня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_3 , задовольнив частково. Рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 25 червня 2021 року скасував та ухвалив нове рішення, яким позов задовольнив частково. Визнав незаконним та скасував наказ АТ «Харківобленерго» від 29 грудня 2020 року № 666к року про звільнення ОСОБА_1 з посади виконавчого директора за прогули без поважних причин за пунктом 4 статті 40 КЗпП України. Поновив ОСОБА_1 на посаді заступника виконавчого директора АТ «Харківобленерго». Стягнув з АТ «Харківобленерго» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 974 745,84 грн та моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн. В решті позову відмовив. Рішення в частині поновлення на роботі допустив до негайного виконання.

17 квітня 2023 року АТ «Харківобленерго» подало засобами поштового зв`язку касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 22 березня 2023 року у цій справі.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на таке.

В касаційній скарзі заявник як на підставу касаційного оскарження судового рішення посилається на те, що суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі № 750/5598/17, від 19 жовтня 2022 року у справі № 334/8910/18, від 22 квітня 2020 року у справі № 199/8766/18 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Разом із цим, постанова Верховного Суду від 30 березня 2023 року у справі № 331/734/21 постановлена та оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень після ухвалення оскаржуваної постанови Харківського апеляційного суду від 22 березня 2023 року, тому посилання у касаційній скарзі АТ «Харківобленерго» на указане судове рішення не може бути підставою касаційного оскарження судового рішення.

Також, в касаційній скарзі заявник як на підставу касаційного оскарження судового рішення посилається на пункти 1, 6 частини третьої статті 411 ЦПК України.

Відповідно до частини третьої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається заявник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо:

1) суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 цього Кодексу; або

2) суд розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження; або

3) суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; або

4) суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів.

Пункт 6 частини третьої статті 411 ЦПК України, на який посилається заявник у касаційній скарзі, відсутній у вказаній частині третій статті 411 ЦПК України.

Отже, для усунення вказаного недоліку, а також з метою недопущення подвійного тлумачення змісту касаційної скарги, заявнику необхідно надати до суду нову редакцію касаційної скарги, в якій згрупувати, систематизувати та чітко зазначити конкретну обов`язкову підставу (підстави) касаційного оскарження судового рішення у відповідності до визначеного статтею 389 ЦПК України переліку підстав для касаційного оскарження судових рішень та їх відповідне мотивування, надати копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Крім того, в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Ставка судового збору, чинна на час подання касаційної скарги на рішення суду, встановлена підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та визначена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» заявнику необхідно сплатити судовий збір за ставками, встановленими за подання касаційної скарги на рішення суду, яким вирішено позовну заяву майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позовну заяву подано у січні 2021 року, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, немайнового характеру фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (прожитковий мінімум для працездатних осіб - 2 270 грн, підпункт 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній станом на час подання позову у цій справі).

Судовий збір за подання касаційної скарги за дві немайнові вимоги (визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі) становить 3 632,00 грн (908,00 грн х 2 х 200 %).

Судовий збір за подання касаційної скарги за вимоги майнового характеру (стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди) становить 22 495,00 грн (974 745,84 грн + 150 000,00 грн) х 1 % х 200 %).

Отже, судовий збір за подання касаційної скарги в даному випадку становить 26 127,00 грн (3 632,00 грн + 22 495,00 грн).

Згідно з наданою квитанцією від 04 квітня 2023 року № 4114 АТ «Харківобленерго» сплатило судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 1 816,00 грн.

Враховуючи наведене, АТ «Харківобленерго» необхідно доплатити судовий збір за подання касаційної скарги в розмірі 24 311,00 грн (26 127,00 грн - 1 816,00 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в розмірі 24 311,00 грн має бути перераховано за наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102; найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження оплати судового збору необхідно надати Верховному Суду квитанцію (платіжне доручення).

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (залишення заяви без руху), про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням заявнику можливості усунути вищевказані недоліки.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Харківобленерго» на постанову Харківського апеляційного суду від 22 березня 2023 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Зайцев