Справа № 192/1897/22
Провадження № 2/192/155/23
УХВАЛА

20 квітня 2023 року Солонянський районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Тітової О.О., за участю секретаря Біжко Ю.М. розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Солоне Дніпропетровської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

В провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 01 лютого 2023 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Представник позивача - адвокат Миргородський В.П. після відкриття провадження у справі подав клопотання про розгляд справи у відсутність позивача та її представника.

Ухвалою суду від 06 березня 2023 року явку позивача ОСОБА_1 визнано обов`язковою. Розгляд справи відкладено на 04.04.2023.

У зв`язку з проходженням головуючим у справі підготовки для підтримання кваліфікації за програмою для суддів місцевих загальних судів 3-7 квітня 2023 року, дану справу 04.04.2023 знято з розгляду, розгляд відкладено на 20.04.2023.

03 квітня 2023 року на адресу суду повторно надійшло клопотання представника позивача адвоката Миргородського В.П. про розгляд справи у його відсутність та відсутність позивача. Вказане клопотання було отримано головуючим 10.04.2023.

20 квітня 2023 року на адресу суду втретє надійшло клопотання представника позивача адвоката Миргородського В.П. про розгляд справи у його відсутність та відсутність позивача.

Позивач, явка якої ухвалою суду від 06.03.2023 визнана обов`язковою в судове засідання не з`явилась, про розгляд справи була повідомлена належним чином, відповідно до вимог ч.5 ст. 130 ЦПК України.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи був повідомлений, відомості належного повідомлення відповідача у суду відсутні.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, розгляд справи здійснювався без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, ознайомившись з матеріалами справи, приходить до таких висновків.

Відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України в Україні введено воєнний стан.

Одночасно, відповідно до ч.2 ст.26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Зміст та форма провадження у цивільних справах в умовах воєнного стану повинні відповідати завданням та основним засадам цивільного судочинства.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства, серед іншого є обов`язковість судового рішення, розумність строків розгляду справи судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Частиною 3 ст.43 ЦПК України визначено, що у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Статтею 143 ЦПК України визначено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Відповідно до ч.1 статті 144 ЦПК України, заходами процесуального примусу є: 1) попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) привід; 5) штраф.

Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом

Згідно п.1 ч.1 ст.148 ЦПК України за невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що явка позивача для розгляду справи ухвалою суду 06 березня 2023 року визнана обов`язковою, при цьому позивач до суду в жодне з призначених судових засідань не з`явилась, доказів поважності причин неявки суду не надала, суд вважає, що з позивача в дохід державного бюджету необхідно стягнути штраф в розмірі 0,3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 805 гривень 20 копійок.

Суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків (ч.6 ст.148 ЦПК).

Відповідно до п.п. 1,.5 ч.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи якщо нез`явився учасник, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, а також якщо визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Суд, з метою забезпечення реалізації прав відповідача від якого відсутні відомості про отримання повідомлення про дату, час і місце розгляду справи, а також враховуючи неявку позивача, явка якої визнана судом обов`язковою, вважає необхідним відкласти судовий розгляд і повторити виклик сторін.

Керуючись ст. ст. 43, 143-144, 148, 223, 260 ЦПК України, суд

постановив:

Відкласти розгляд справи на 25 травня 2023 року 09:30 год., повторивши виклик сторін.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Дніпропетровська, РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) в дохід державного бюджету штраф у розмірі 0,3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 805 (вісімсот п`ять) гривень 20 коп.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами суд може стягнути у дохід державного бюджету штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Попередити ОСОБА_1 , що застосування заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання процесуального обов`язку з`явитись для розгляду справи про розірвання шлюбу 25 травня 2023 року 09:30 год.

Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом.

Відповідно до ч.6 ст. 148 ЦПК України суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

Ухвала в частині стягнення штрафу може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - О.О. Тітова